בית ספר חב"ד זרנוגה: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''בית הספר חב"ד אהלי יוסף יצחק - זרנוגה''' היה המוסד החינוכי הראשון שהוקם על ידי [[רשת אהלי יוסף יצחק]] במעברה זרנוגה הסמוכה ל[[רחובות]], באמצעותו התקרבו משפחות רבות לחסידות חב"ד. | '''בית הספר חב"ד אהלי יוסף יצחק - זרנוגה''' היה המוסד החינוכי הראשון שהוקם על ידי [[רשת אהלי יוסף יצחק]] במעברה זרנוגה הסמוכה ל[[רחובות]], באמצעותו התקרבו משפחות רבות לחסידות חב"ד. | ||
[[קובץ:בית ספר חב"ד זרנוגה.jpeg|שמאל|ממוזער|בית ספר חב"ד זרנוגה, רחובות]] | |||
המוסד הוקם בשלהי שנת [[תשי"ב]] ופעל קרוב לעשרים שנה עד לסגירתו בראשית שנות הלמ"ד. | המוסד הוקם בשלהי שנת [[תשי"ב]] ופעל קרוב לעשרים שנה עד לסגירתו בראשית שנות הלמ"ד. | ||
גרסה מ־09:08, 31 ביולי 2023
בית הספר חב"ד אהלי יוסף יצחק - זרנוגה היה המוסד החינוכי הראשון שהוקם על ידי רשת אהלי יוסף יצחק במעברה זרנוגה הסמוכה לרחובות, באמצעותו התקרבו משפחות רבות לחסידות חב"ד.
![](/images/thumb/a/a6/%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%A1%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%22%D7%93_%D7%96%D7%A8%D7%A0%D7%95%D7%92%D7%94.jpeg/300px-%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%A1%D7%A4%D7%A8_%D7%97%D7%91%22%D7%93_%D7%96%D7%A8%D7%A0%D7%95%D7%92%D7%94.jpeg)
המוסד הוקם בשלהי שנת תשי"ב ופעל קרוב לעשרים שנה עד לסגירתו בראשית שנות הלמ"ד.
היסטוריה
כבר בראשית העליה של בני חבן מתימן לארץ הקודש והתיישבותם במעברה בזרנוגה, נוצר קשר בין העולים ובראשם הרב עובדיה הלל, לבין חסידי חב"ד, ובהם ר' ישראל לייבוב[1].
כאשר הוקמה בהוראת הרבי רשת אהלי יוסף יצחק ארץ הקודש, הקימו חסידי חב"ד במהלך חורף תשי"ב ארבעה מוסדות חינוך ברחבי הארץ: זרנוגה, מנחת, יפו וכפר סבא. במקומות אלו לימדו חסידי חב"ד בשעות אחר הצהרים, ובשנת הלימודים הבאה דהיינו באלול תשי"ב נפתחו ארבעה בתי ספר במקומות הללו.
זרנוגה הייתה באותם זמנים מעברת עולים שהוקמה ליד המושבה רחובות. במקום זה, שהיה מלא בצריפים, שיכנו אנשי הסוכנות את העולים החדשים מתימן. ה'פעילים' ערכו במקום חריש עמוק שהניב תוצאות מבורכות, כאשר עשרות הורים ביקשו לשלוח את ילדיהם למוסד חינוך על טהרת הקודש.
בית-הספר, שנוהל בשנותיו הראשונות על ידי הרב זלמן אבלסקי, הוקם בצריפים שקיבלו מהרשות המקומית.
לאורך שנות קיומו, עשרות משפחות התקרבו לחסידות חב"ד באמצעות המוסד, והפכו למשפחות מפוארות של שלוחים, משפיעים, מחנכים, ואנשי מעשה המתגוררים כיום בקהילות חב"ד ברחבי הארץ, רובם יוצאי תימן.
על אף הקשיים הרבים עמם היה צריך המוסד להתמודד, הוא המשיך לפעול בברכותיו ועידודו התכוף של הרבי לכל מי שרק עבד בו, והוא התקיים קרוב לעשרים שנה עד לסגירתו בראשית שנות הלמ"ד.
לימים, עם התבססותה של העיר רחובות סופחה אליה גם המעברה זרנוגה, ועם התפתחות קהילת חב"ד המקומית, נפתח בעיר תלמוד תורה חב"ד.
צוות בית הספר
- הרב זלמן טוביה אבלסקי - מנהל
- הרב דוד חנזין
- הרב אברהם ליסון
- ר' משה שניאורסון
- ר' מנחם מענדל דרייזין
- ר' איצ'קה גנזבורג
- ר' אריה לייב כהן[2].
- גברת אסתר ליפקין[3]
משפחות שהתקרבו לחסידות על ידי בית הספר
- משפחת הרב זכריה גורי
- משפחת הרב עובדיה מעטוף
- משפחת הרב שמעון שאער
ראו גם
קישורים חיצוניים
- מכתב ברכה מהרבי לתלמידי המוסד בתוך תשורה מנישואי זלצמן אברלנדר
- כך הגיעו התימנים לליובאוויטש
- גידולים טובים בזרנוגה, שבועון בית משיח גליון 847 עמוד 30
הערות שוליים
- ↑ [bareketsheli.com/26848_%D7%A8%D7%90%D7%99%D7%95%D7%9F-%D7%9E%D7%A9%D7%A0%D7%AA-%D7%AA%D7%A9%D7%9E%D7%98-%D7%A2%D7%9D-%D7%94%D7%A8%D7%91-%D7%A2%D7%95%D7%91%D7%93%D7%99%D7%94-%D7%94%D7%9C%D7%9C-%D7%96%D7%9C/ להרחבה - ראיון בשבועון כפר חב"ד גליון 46 ניסן תשמ"ט].
- ↑ מכתבי הרבי אליו בקשר למעבר מבית הספר ביפו לזרנוגה והקשור לכך.
- ↑ מכתב ברכה מהרבי המעודד אותה בקשר למשרתה במוסד.