אריה לייב קפלן (צפת): הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 27: | שורה 27: | ||
נוסף על שקדנותו היתרה ולימודיו בעמקות עצומה, עסק הרב קפלן באותם ימים גם בעריכת שיחותיו של הרבי, במסגרת "[[ועד להפצת שיחות]]". הרב קפלן היה מהעורכים הראשונים של הלקוטי שיחות, וזכה אז למענות רבות מאוד מהרבי. | נוסף על שקדנותו היתרה ולימודיו בעמקות עצומה, עסק הרב קפלן באותם ימים גם בעריכת שיחותיו של הרבי, במסגרת "[[ועד להפצת שיחות]]". הרב קפלן היה מהעורכים הראשונים של הלקוטי שיחות, וזכה אז למענות רבות מאוד מהרבי. | ||
בשנת [[תשל"א]] בא הרב קפלן בקשרי השידוכין עם רעייתו, הרבנית שרה הינדא, בתם של הרב [[דוד משה ליברמן]] רבה הראשי של אנטוורפן שב[[בלגיה]], שהתגורר באותה עת ב[[דטרויט]] שבמדינת מישיגן. | בשנת [[תשל"א]] בא הרב קפלן בקשרי השידוכין עם רעייתו, הרבנית שרה הינדא, בתם של הרב [[דוד משה ליברמן]] רבה הראשי של אנטוורפן שב[[בלגיה]], שהתגורר באותה עת ב[[דטרויט]] שבמדינת מישיגן. חתונתם התקיימה בטבת תשל"א. | ||
===עסקנות ציבורית=== | ===עסקנות ציבורית=== |
גרסה מ־00:19, 5 במרץ 2023
הרב אריה לייב קפלן | |
---|---|
[[קובץ:![]() הרב קפלן (משמאל) עם הרב לוי ביסטריצקי | |
לידה | י"ט בתשרי תש"ח |
פריז, צרפת | |
פטירה | ט"ז באייר תשנ"ח |
מקום קבורה | בית העלמין בצפת |
מקום מגורים | צפת |
תחומי עיסוק | עסקן ציבורי |
תפקידים נוספים | משלוחי הרבי לארץ הקודש, ממייסדי קהילת חב"ד בצפת |
הרב אריה לייב קפלן (י"ט תשרי תש"ח - ט"ז אייר תשנ"ח) היה משלוחי הרבי לאוסטרליה ולארץ הקודש, ומייסד קהילת חב"ד בצפת.
תולדות חיים
הרב קפלן נולד בי"ט תשרי תש"ח, בפאריז שבצרפת, כבנם השני של הרב משה בנימין קפלן ורעייתו, חודשים מספר לאחר שיצאו מברית המועצות. אמו היא בת למשפחת פינסון הידועה כמשפחה חב"דית מדורי דורות. לא הרבה זמן שהתה המשפחה בפאריז, וכעבור זמן קצר עקרה המשפחה למנצ'סטר שבאנגליה.
בשנת תשט"ז עברה המשפחה לניו יורק, שם החל הרב קפלן ללמוד בסניף ישיבת תומכי תמימים בבדפורד, ולאחר מכן בישיבת תומכי תמימים 770. בהיותו בגיל ארבע עשרה התקבל ל"יחידות" - אצל הרבי, וכשיצא, ישב כדרך החסידים להתוועדות שנמשכה כמעט עד אור הבוקר. בין השנים תשכ"ב-תשכ"ה, שימש כ"חוזר" - חבר בקבוצת התלמידים המובחרים שהופקדו על רשימת דבריו של הרבי והכנתם לדפוס. כאשר ההתוועדות הייתה בשבת, היה יושב במוצאי-השבת וכותב לעצמו, מתוך הזיכרון, את כל המדובר בהתוועדות במשך חמש, שש או שבע שעות. ובימים שההתוועדות נמשכה עד לשעות מוצאי החג, היה מתפלל מעריב לעצמו ומבדיל, ואז רושם את ההתוועדות תוך כדי דבריו של הרבי.
בשנת תשכ"ד למד בישיבת אחי תמימים נוארק ובשנת תשכ"ה עבר ללמוד בישיבה הגדולה של חב"ד במונטריאול שבקנדה, לאחר שנתיים חזר ללמוד בישיבה שבחצרו של הרבי, בברוקלין.
בשנת תשכ"ז הרב קפלן נבחר באופן אישי על ידי הרבי למלא את שליחותו הראשונה, והוא נסע בראש קבוצת בחורים שנסעו לייסד את הישיבה הגדולה של חב"ד במלבורן שבאוסטרליה.
נוסף על שקדנותו היתרה ולימודיו בעמקות עצומה, עסק הרב קפלן באותם ימים גם בעריכת שיחותיו של הרבי, במסגרת "ועד להפצת שיחות". הרב קפלן היה מהעורכים הראשונים של הלקוטי שיחות, וזכה אז למענות רבות מאוד מהרבי.
בשנת תשל"א בא הרב קפלן בקשרי השידוכין עם רעייתו, הרבנית שרה הינדא, בתם של הרב דוד משה ליברמן רבה הראשי של אנטוורפן שבבלגיה, שהתגורר באותה עת בדטרויט שבמדינת מישיגן. חתונתם התקיימה בטבת תשל"א.
עסקנות ציבורית
בחודש אב תשל"ג יצא הרב קפלן בהוראת הרבי לשליחות בצפת.
עם הגיעו לצפת החל הרב קפלן בשיקום בית הכנסת "צמח צדק", לאחר מכן אסף עשרה אברכים והקים איתם "כולל", בשנת תשמ"ט הונחה אבן הפינה להרחבת הכולל ובית הכנסת. בשנת תשל"ד החל הרב קפלן בבניית השיכון החב"די בצפת, בניית השיכון הושלמה בתשל"ח.
בצפת הקים הרב קפלן מוסדות חב"דים רבים, שביניהם:הישיבה הגדולה והקטנה; הכולל; התיכון והסמינר "בית-חנה"; מוסדות החינוך "אור-מנחם", בהם גני הילדים ובתי-הספר לבנים ולבנות; "מכון אלטא" ומכון "אסנט"; קריית-חב"ד על כל שלביה; בית-הכנסת מהמפוארים ביותר בצפת, שעבר גם הוא למשכן של קבע אחרי שנים רבות; המקוואות המפוארים לגברים ולנשים; קרנות גמ"חים שונות שבהן התעסק הרב קפלן, בחלקן על פי הוראות מפורשות מהרבי; וקהילת חב"ד.
הרב קפלן אף כיהן במשך שתי קדנציות מלאות כחבר מועצת עיריית צפת, ומילא שורה של תפקידי מפתח בעירייה.
הרב קפלן נמנה מהבולטים שבעסקני חב"ד בארץ, וכיהן כיו"ר ארגון הגג למוסדות חב"ד וכחבר ב"אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש" ובהנהלת "כולל חב"ד" בארץ הקודש.
בפרשיית התרגיל המסריח נטל חלק מרכזי בהטעיית הציבור והטעיית ראשי מפלגת אגודת ישראל כאילו הרבי אינו מתנגד לממשלה בראשות שמעון פרס. בעקבות הפרשייה בכ"ד ניסן תש"נ כתב הרבי (במענה לדיווחו של הרב קפלן ע"י המזכיר הרב בנימין קליין, שקיבל הזמנה מ'ועד סיום הש"ס - הדף היומי', של אנטוורפן להשתתף בחגיגת הסיום בתור נואם ראשי, ושאל האם לקבל ההזמנה ואם נכון ביקש ברכה): "1) כפשוט לא יקבל עליו שום ענין שחב"ד מעורב בו בתור בא כח 2) ביטלתי כל ארגון הגג"[1]. בהמשך, בחודש שבט תנש"א כשעבר אצל הרבי בחלוקת דולרים קיבל יחס רגיל כאיש פשוט[2] ובעקבות כך כתב לרבי שחברים אמרו לו לכתוב שעשה טעות והתחבר עם אנשים מסויימים שסחבו אותו לכך וכו'. בתגובה הרבי סימן בעיגול את המילים "שהחברים אמרו" במכתבו, וכתב: "אזכיר על הציון"[3].
בט"ז אייר תשנ"ח נסע הרב קפלן לבלרוסיה, ובדרכו לעיר הבירה שלה מינסק להשתתף באירוע חב"די חשוב, נהרג בתאונת דרכים קשה. ארונו הובא לארץ והוא נטמן בל"ג בעומר בבית העלמין העתיק בצפת.
על שמו הוקמה קרן אריה לייב.
משפחתו
- רעייתו, הרבנית שרה הינדה - מרצה במכללת בית רבקה בצפת, מחנכת במכון אלטע בצפת, ובעלת טור שבועי במוסף 'נשי' של שבועון כפר חב"ד
- בנו, הרב מנחם מענדל קפלן (דטרויט) - מהדיר ספרי אביו, וממהדירי סדרת 'תורת מנחם', וחבר ועד הנחות בלה"ק
- בנו, הרב חיים קפלן - יו"ר אגודת קריית חב"ד בצפת וממלא מקומו של אביו בניהול המוסדות
- בנו, הרב שניאור זלמן קפלן - ראש ישיבות 'צעירי השלוחים' ו'אהל מנחם מענדל' בצפת
- בנו, הרב מאיר קפלן - משלוחי הרבי בויקטוריה, בריטיש קולומביה.
- בנו, הרבי לוי קפלן - משגיח בישיבת תות"ל דטרויט
- בנו, הרב יצחק קפלן - משלוחי הרבי באשדוד, מרצה באתר חב"ד אורג בעברית ומוסר שיעורים בקביעות בפרוייקט לקוטי שיחות.
- חתנו, הרב שלום דובער הרצל - שליח הרבי לישובי רמת הגולן ומרצה במכללת בית רבקה בצפת (כיהן בעבר כראש ישיבת צעירי השלוחים)
- חתנו, הרב מנחם מענדל וולף - משלוחי הרבי באשקלון
מספריו
- פסקי אדמו"ר הזקן בהלכות איסור והיתר, חלק א', תשנ"ו, חלקים א-ב בכרך אחד, תשס"ח, בעריכת בנו הרב מנחם מענדל, בהוצאת קה"ת.
- משולחן הארי - עיונים והערות בשולחן ערוך אדמו"ר הזקן, בהוצאת קה"ת, ברוקלין נ.י., תשע"ג.
- ביאורים לפירוש רש"י על התורה (משיחות הרבי), 5 כרכים, בהוצאת קה"ת, הוצאה שנייה תשנ"ג (עורך שותף).
- ביאורים לפרקי אבות (משיחות הרבי), 2 כרכים, בהוצאת קה"ת, הוצאה שנייה תשנ"ג (עורך שותף).
- קובץ הערות א-ג על ספר אבי-עזרי ח"א : הערות והשגות. הל' יסוה"ת - הל' שבת / מאת ראובן בנימינסון (=שם-עט של הרב אריה לייב קפלן), תשמ"ב. הספר פורך את ה"חידושים" שבספר "אבי עזרי". [4].
כן פרסם מאמרים בבימות שונות והיה העורך של "פרדס חב"ד".
קישורים חיצוניים
- קטעים מהיחידות של הרב קפלן לפני יציאתו לשליחות
- קרית חב"ד בצפת, סקירת תולדות חייו, ופעולותיו למען הקמת קרית חב"ד בצפת, תשורה מנישואי צאצאיו
הערות שוליים
- ↑ מצילום הכתב יד קודש
- ↑ לא כמו קודם הפרשייה שהיה מקבל שני דולרים וקירוב מיוחד
- ↑ ליקוט מענות קודש תנש"א מענה קסה
- ↑ להרחבה, ראו בקובץ: ייסודה והתפתחותה של קרית חב"ד בצפת, עמ' 22-21. הקובץ ניתן להורדה בקישורים החיצוניים לערך זה.