ניגון הרבי שליט"א: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 14: | שורה 14: | ||
==מקור הניגון== | ==מקור הניגון== | ||
לקראת [[תהלוכות ל"ג בעומר#ההוראות מהרבי|תהלוכת ל"ג בעומר הראשונה]] בתש"מ ב[[תל אביב]], ישבו בזאל של הישיבה בכפר חב״ד מספר בחורים והחלו לחבר זמרירים לתהלוכה. כחלק מאותם סיסמאות ושירים, שלף הת' אבשלום קיל שיר, שחובר קודם לכן לתהלוכה בקרית גת על ידו (בסיוע הת׳ אליעזר יקונט), ושמו הרבי שליט"א - מילים המביעות הערכה ל[[הרבי|רבי שליט"א]], השיר הנ"ל חובר על מנגינה ישראלית ידועה של שיר ילדים מפורסם בקרב הציבור שאינו שומר תורה ומצוות{{הערה|השיר במקור מתחיל במילים "בראבה אבא - אין כמוך בעולם".}}. | לקראת [[תהלוכות ל"ג בעומר#ההוראות מהרבי|תהלוכת ל"ג בעומר הראשונה]] בתש"מ ב[[תל אביב]], ישבו בזאל של הישיבה בכפר חב״ד מספר בחורים והחלו לחבר זמרירים לתהלוכה. כחלק מאותם סיסמאות ושירים, שלף הת' אבשלום קיל שיר, שחובר קודם לכן לתהלוכה בקרית גת על ידו (בסיוע הת׳ אליעזר יקונט), ושמו הרבי שליט"א - מילים המביעות הערכה ל[[הרבי|רבי שליט"א]], השיר הנ"ל חובר על מנגינה ישראלית ידועה של שיר ילדים מפורסם בקרב הציבור שאינו שומר תורה ומצוות{{הערה|השיר במקור מתחיל במילים "בראבה אבא - אין כמוך בעולם". הולחן על ידי נורית הירש.}}. | ||
השיר אומץ בחום ע"י חברי הנהלת התהלוכה, היות ומנגינת השיר הייתה פופולרית בקרב ילדי ישראל, ובתהלוכה עצמה אף שר אותו הבדרן הידוע מוטי גלעדי (שהיה בין האטרקציות שהובאו לתהלוכה) על הבמה. | השיר אומץ בחום ע"י חברי הנהלת התהלוכה, היות ומנגינת השיר הייתה פופולרית בקרב ילדי ישראל, ובתהלוכה עצמה אף שר אותו הבדרן הידוע מוטי גלעדי (שהיה בין האטרקציות שהובאו לתהלוכה) על הבמה. | ||
גרסה מ־16:10, 3 בינואר 2023
![](/images/thumb/5/51/%D7%A4%D7%AA%D7%A7_%D7%A0%D7%99%D7%92%D7%95%D7%9F_%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%98%D7%90.jpeg/250px-%D7%A4%D7%AA%D7%A7_%D7%A0%D7%99%D7%92%D7%95%D7%9F_%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%98%D7%90.jpeg)
הרבי שליט"א הן המילים הפותחות של ניגון חב"די שחוברו בשנת תש"מ למנגינה שמקורה מחוץ לחסידות. הניגון חובר במקור לקראת תהלוכת ל"ג בעומר ונפוץ בקייטנות חב"ד. בשנת תשמ"ג הושר הניגון לראשונה בנוכחות הרבי ובהמשך הושר מול הרבי פעמים רבות, כאשר הרבי מעודד את השירה ובמיוחד בחלקו האחרון של השיר במילים נתגבר על ה-ע-ו-ל-ם . . .
מילות הניגון
הרבי שליט"א, מלך המשיח, אין כמוך בעולם.
הרבי שליט"א, מלך המשיח, אוהבים אותך כולם.
והשיב לב אבות על בנים, בקירובם של כל היהודים,
באהבת ישראל ושנים עשר הפסוקים,
נביא במהרה את הגואל.
יחד בלב אחד, וכולנו פה אחד -
על ידי הרמטכ"ל הגדול מכולם - נתגבר על העולם
בתחילה הניגון היה מתחיל במילים: "הרבי שליט"א, הרבי שליט"א, אין כמוך בעולם", ובשנת תשנ"ג, כששרו ניגון זה לפני הרבי, הוסיפו במשפט הראשון את המילים "מלך המשיח" ושרו: "הרבי שליט"א, מלך המשיח, אין כמוך בעולם"[1].
מקור הניגון
לקראת תהלוכת ל"ג בעומר הראשונה בתש"מ בתל אביב, ישבו בזאל של הישיבה בכפר חב״ד מספר בחורים והחלו לחבר זמרירים לתהלוכה. כחלק מאותם סיסמאות ושירים, שלף הת' אבשלום קיל שיר, שחובר קודם לכן לתהלוכה בקרית גת על ידו (בסיוע הת׳ אליעזר יקונט), ושמו הרבי שליט"א - מילים המביעות הערכה לרבי שליט"א, השיר הנ"ל חובר על מנגינה ישראלית ידועה של שיר ילדים מפורסם בקרב הציבור שאינו שומר תורה ומצוות[2]. השיר אומץ בחום ע"י חברי הנהלת התהלוכה, היות ומנגינת השיר הייתה פופולרית בקרב ילדי ישראל, ובתהלוכה עצמה אף שר אותו הבדרן הידוע מוטי גלעדי (שהיה בין האטרקציות שהובאו לתהלוכה) על הבמה.
מאוחר יותר היה ניגון זה בשימוש גם בקייטנות חב״ד ברחבי הארץ, כמו בקייטנת חב"ד שהתקיימה בצפת בשנת תשמ"א על ידי ר' רמי אנטיאן, וכך נחשפו אליו חלק נוסף מאנ״ש והתמימים.
שירה בנוכחות הרבי
בחג הסוכות תשמ"א עמדו ילדיו של הרב דוד נחשון, שלום דובער ואחותו דינה ב770 על יד החדר של הרבי וכשיצא לסוכה הם שרו את הניגון בהתלהבות גדולה והרבי עשה להם עידוד חזק בידיו הק' עם חיוך רחב וכך בשובו מהסוכה. כמו כן שרו את הניגון במהלך שמחת בית השואבה תשמ"א.
בחג השבועות תשמ"ג שהה ב770 ר' משה דיקשטיין, שאירגן את התהלוכה המרכזית בתל אביב ולאחר מכן נטל חלק בהפצת השיר בקייטנות, וביקש מהחזן ר' משה טלישבסקי שיתחיל יחד איתו את הניגון בחלוקת כוס של ברכה. בפועל, מסיבה כלשהי, הר' טלישבסקי לא התחיל את הניגון, וכשהגיע הר' דיקשטיין למול הרבי שליט"א נאחז בשולחן הרבי והחל לשיר את השיר הנ"ל בפעם הראשונה בנוכחות הרבי, כשר' רמי אנטיאן עומד מאחוריו ומסייע לו להתגבר על הלחץ והדחיפות ששררו באזור. כשהגיע לתנועה הסופית (שאחרי המילים 'נתגבר על העולם') הניח הרבי את כוסו על השולחן באורח נדיר והחל לעודד בחוזקה את הניגון בשתי ידיו...
בשמחת תורה תשמ"ח, בעת שעבר עם ספר התורה מארון הקודש לבימה ב770 החל ר' ישראל דוכמן לנגן את הניגון, בנוכחות הרבי, והרבי עודדו. מאז החלו לנגן את הניגון לפני הרבי והרבי עודדו מאד, במיוחד את ה'תנועה' האחרונה ("עולם").
ניגון זה מושר באופן קבוע במעמד חלוקת כוס של ברכה. כמו כן בשנים האחרונות מנגנים את הניגון במהלך ההתוועדויות המתקיימות ב-770 בראש השנה, שמחת תורה, אחרון של פסח ומוצאי שבועות.