תלמוד תורה לוד: הבדלים בין גרסאות בדף
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
|||
שורה 7: | שורה 7: | ||
בשנות המ"מים עבר בית הספר לרחבת [[תומכי תמימים לוד]] בקראוונים, ובשנת תנש"א נכנס לתוך מבנה רחב ידיים המאכלס כ-230 תלמידים. במבנה זה שימש הרב [[מנשה חדד]] כמנהל מטעם הישיבה ונתנה אפשרות לתלמידים מהכיתות הגבוהות לישון בפנימיית הישיבה. | בשנות המ"מים עבר בית הספר לרחבת [[תומכי תמימים לוד]] בקראוונים, ובשנת תנש"א נכנס לתוך מבנה רחב ידיים המאכלס כ-230 תלמידים. במבנה זה שימש הרב [[מנשה חדד]] כמנהל מטעם הישיבה ונתנה אפשרות לתלמידים מהכיתות הגבוהות לישון בפנימיית הישיבה. | ||
לשנת הלימודים [[תש"ע]] נבנה מבנה נוסף ששימש לבית הכנסת עבור הכיתות הגבוהות, כאשר ב[[שבת | לשנת הלימודים [[תש"ע]] נבנה מבנה נוסף ששימש לבית הכנסת עבור הכיתות הגבוהות, כאשר ב[[שבת]]ות ו[[יום טוב|ימים טובים]] המבנה שימש כבית כנסת נוסף לקהילה וכונה בשם 'בית הכנסת לצעירים'. באותה שנה אף הוחלף מנהל ה[[תלמוד תורה]] כשבמקומו הובא הרב [[ברק כוכבי]] ששימש כסגן מנהל ב[[תלמוד תורה לוי יצחק רחובות]] וכמנהל בתלמוד תורה בנתניה{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=47818 מנהל חדש לת"ת בלוד: הרב ברק כוכבי] {{אינפו}}}}. מאז כניסתו החל התלמוד תורה לפרוח ולשגשג. | ||
בשנת [[תשע"ב]] התקבלו אישורים ממשרד החינוך להרחבת השטח ונבנו עוד 8 כיתות{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=66063 אושרו תקנים לבי"ס ות"ת נוספים בלוד] {{אינפו}}}}. במרכז השטח הוקמה סככה גדולה ובשנת תשע"ו הושלמה בניית הבנין החדש ובית הספר עבר שיפוץ מקיף. | בשנת [[תשע"ב]] התקבלו אישורים ממשרד החינוך להרחבת השטח ונבנו עוד 8 כיתות{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=66063 אושרו תקנים לבי"ס ות"ת נוספים בלוד] {{אינפו}}}}. במרכז השטח הוקמה סככה גדולה ובשנת תשע"ו הושלמה בניית הבנין החדש ובית הספר עבר שיפוץ מקיף. | ||
בשטח בית הספר מתקיים | בשטח בית הספר מתקיים מדי שנה בזמן הקיץ ובבין הזמנים דיי קעמפ הפועל במסגרת [[צבא הרבי לוד]]. | ||
מטעם התלמוד תורה | מטעם התלמוד תורה מדי שבוע יוצא עלון בו יש סיכום קצר לפרשת השבוע, סיקור קצר מהשבוע החולף בתלמוד תורה, מופיעים בו התלמידים המצטיינים ודברים קצרים מפי אחד התלמידים או המורים. | ||
בתחילת שנת [[תשפ"ב]] בשל גידול במספר התלמידים פוצל התלמוד תורה לשני מבנים כשכתות ז' וח' עברו למתחם בית הספר "עמל" השוכן בסמוך לשיכון חב"ד ונקראו בשם מתיבתא לצעירים. | בתחילת שנת [[תשפ"ב]] בשל גידול במספר התלמידים פוצל התלמוד תורה לשני מבנים כשכתות ז' וח' עברו למתחם בית הספר "עמל" השוכן בסמוך לשיכון חב"ד ונקראו בשם מתיבתא לצעירים. | ||
נכון לשנת הלימודים [[תשפ"ב]] לומדים בתלמוד תורה יותר | נכון לשנת הלימודים [[תשפ"ב]] לומדים בתלמוד תורה יותר מ-700 תלמידים ב-24 כיתות (בבית הספר יש בכל כיתה שלוש כיתות מקבילות מלבד כיתה ב' בה יש 4 וכיתה ח' בה יש שתי כיתות מקבילות). | ||
== צוות התלמוד תורה == | == צוות התלמוד תורה == | ||
שורה 30: | שורה 28: | ||
;מורים: | ;מורים: | ||
*הרב יוסף יצחק עמוס | *הרב יוסף יצחק עמוס | ||
*הרב משה סגל | *הרב משה סגל | ||
*הרב שניאור נחשון | *הרב שניאור נחשון | ||
*הרב ירחמיאל ריבקין | *הרב ירחמיאל ריבקין | ||
*הרב אהרן פריימן | *הרב אהרן פריימן | ||
*הרב יחיאל אופנר | *הרב יחיאל אופנר | ||
*הרב מנחם מענדל ליפשיץ | *הרב מנחם מענדל ליפשיץ | ||
*הרב אלכסנדר אלוש | *הרב אלכסנדר אלוש | ||
*הרב שמואל לרנר | *הרב שמואל לרנר | ||
*הרב לוי מרינובסקי | *הרב לוי מרינובסקי |
גרסה מ־23:00, 31 במאי 2022
![](/images/thumb/0/06/%D7%AA%D7%9C%D7%9E%D7%95%D7%93_%D7%AA%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%9C%D7%95%D7%93.jpg/250px-%D7%AA%D7%9C%D7%9E%D7%95%D7%93_%D7%AA%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%9C%D7%95%D7%93.jpg)
תלמוד תורה חב"ד לוד הינו בית ספר שהוקם על ידי הנהלת ישיבת תומכי תמימים לוד בשכונת נווה זית לשנת הלימודים תשכ"ד בניהולו של הרב אברהם הרשקוביץ. נכון לשנת תש"פ שוכן התלמוד תורה בשיכון חב"ד בלוד בניהולו של הרב ברק כוכבי.
היסטוריה
רעיון הקמת התלמוד תורה עלה בד' ניסן תשכ"א ונכתב על כך לרבי, הרבי ענה בט' ניסן שישתדלו לפעול בדרכי נועם ומצד שני בתקיפות. לאחר חיפושים ארוכים אחר מקום הושג בסוף שנת תשכ"ד בנין בשכונת נווה זית ואושר כי הרב אברהם הרשקוביץ ינהל אותו.
בשנות המ"מים עבר בית הספר לרחבת תומכי תמימים לוד בקראוונים, ובשנת תנש"א נכנס לתוך מבנה רחב ידיים המאכלס כ-230 תלמידים. במבנה זה שימש הרב מנשה חדד כמנהל מטעם הישיבה ונתנה אפשרות לתלמידים מהכיתות הגבוהות לישון בפנימיית הישיבה.
לשנת הלימודים תש"ע נבנה מבנה נוסף ששימש לבית הכנסת עבור הכיתות הגבוהות, כאשר בשבתות וימים טובים המבנה שימש כבית כנסת נוסף לקהילה וכונה בשם 'בית הכנסת לצעירים'. באותה שנה אף הוחלף מנהל התלמוד תורה כשבמקומו הובא הרב ברק כוכבי ששימש כסגן מנהל בתלמוד תורה לוי יצחק רחובות וכמנהל בתלמוד תורה בנתניה[1]. מאז כניסתו החל התלמוד תורה לפרוח ולשגשג.
בשנת תשע"ב התקבלו אישורים ממשרד החינוך להרחבת השטח ונבנו עוד 8 כיתות[2]. במרכז השטח הוקמה סככה גדולה ובשנת תשע"ו הושלמה בניית הבנין החדש ובית הספר עבר שיפוץ מקיף.
בשטח בית הספר מתקיים מדי שנה בזמן הקיץ ובבין הזמנים דיי קעמפ הפועל במסגרת צבא הרבי לוד.
מטעם התלמוד תורה מדי שבוע יוצא עלון בו יש סיכום קצר לפרשת השבוע, סיקור קצר מהשבוע החולף בתלמוד תורה, מופיעים בו התלמידים המצטיינים ודברים קצרים מפי אחד התלמידים או המורים.
בתחילת שנת תשפ"ב בשל גידול במספר התלמידים פוצל התלמוד תורה לשני מבנים כשכתות ז' וח' עברו למתחם בית הספר "עמל" השוכן בסמוך לשיכון חב"ד ונקראו בשם מתיבתא לצעירים.
נכון לשנת הלימודים תשפ"ב לומדים בתלמוד תורה יותר מ-700 תלמידים ב-24 כיתות (בבית הספר יש בכל כיתה שלוש כיתות מקבילות מלבד כיתה ב' בה יש 4 וכיתה ח' בה יש שתי כיתות מקבילות).
צוות התלמוד תורה
- הרב ברק כוכבי, מנהל
- הרב מנחם ישעיהו, סגן מנהל שכבה צעירה
- הרב אריאל פרידמן, סגן מנהל שכבה בוגרת
- הרב נתנאל זנו, מזכיר
- הרב שמעון ריינהולד, יועץ חינוכי
- מורים
- הרב יוסף יצחק עמוס
- הרב משה סגל
- הרב שניאור נחשון
- הרב ירחמיאל ריבקין
- הרב אהרן פריימן
- הרב יחיאל אופנר
- הרב מנחם מענדל ליפשיץ
- הרב אלכסנדר אלוש
- הרב שמואל לרנר
- הרב לוי מרינובסקי
- הרב מרדכי שטרן
- הרב יוסי בורגן
- הרב רונן מרדכי מדר
- הרב עזריאל מפעי
- הרב אליהו אלחנן ישראלי
- הרב שלמה חנניה ממן
- הרב שמואל לרנר
- הרב ישראל מלוב
- הרב ניר צוקרמן
- הרב יוסי גולדברג
- הרב אסף אמיתי
- הרב הלל כהן
- הרב ישראל וולפסון
- הרב אביחי מזרחי
- הרב מנחם משיח בן מעש
- הרב שניאור חמו
- הרב מענדי לנקין
- הרב שניאור מוזיקנט
- הרב נחום פורס
- הרב מנחם כהנא
- צוות בעבר
- הרב מנשה חדד - מנהל
- הרב חיים אשכנזי - מורה
- הרב בועז אהרון - מורה
- הרב אליהו ממן - מורה
קישורים חיצוניים
- תולדות התלמוד תורה בלוד, עמוד 125 ואילך