יואל איטקין: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (←תולדות חיים) |
שמואל חיים (שיחה | תרומות) מ (added Category:אישים שנפטרו בשנת תשי"ט using HotCat) |
||
שורה 30: | שורה 30: | ||
[[קטגוריה:אישים בצ'רנוביץ']] | [[קטגוריה:אישים בצ'רנוביץ']] | ||
[[קטגוריה:משפחת איטקין]] | [[קטגוריה:משפחת איטקין]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תשי"ט]] |
גרסה מ־18:23, 9 בפברואר 2021
![](/images/thumb/d/da/Itkin_Yoel.jpg/250px-Itkin_Yoel.jpg)
ר' יואל איטקין (?-כ"א אדר שני תשי"ט) היה סוחר חסידי בוגר ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש שנמנה על אנשי קהילת חב"ד בטשקנט ובצ'רנוביץ' שם עסק לפרנסתו כשוחט.
תולדות חיים
נולד לאביו הרב חיים לייב איטקין שהיה רב באוטשאוב. ולאמו מרת חנה בת הרב יצחק פושניץ הסבא רבא של הרבי. כעבור שנים כאשר נפטר סבו מצד אביו[1], נקרא אביו למלא את מקומו לשמש ברבנות שם, והם עברו להתגורר באלכסנדריה.
בצעירותו נמנה על תלמידי ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש בחצרו של אדמו"ר הרש"ב.
מתרצ"א שו"ב בקריוואיראג, מסר שיעורי תורה וחזר דא"ח ברבים. ביתו שימש כ'בית וועד לחסידים'. הקפיד ביותר על חינוך ילדיו שיהיה על טהרת הקודש, ועסק לפרנסתו במסחר.
בשנות מגוריו בטשקנט נולדו לר' שואל משה קליין שתי בנות, ורעייתו התעקשה להפקיד אותם בידיו של מלמד חסידי שיעניק להם חינוך על טהרת הקודש וילמד אותם תורה. למרות התופעה החריגה, המלמד החסידי בעיר ר' יואל איטקין לקח על עצמו את התפקיד, והחל ללמד את בנותיהם בשעות לימוד נפרדות. לאחר המלחמה עבר לצ'רנוביץ', ושימש שם כשוחט ובודק כאשר עשה את עבודתו במסירות נפש ממש. בתקופה זו אף שימש כרב בלתי רשמי של קהילת חב"ד, וזאת לאחר שסירב לשמש כרב העיר אלכסנדריה אחרי פטירת אביו.
נפטר לאחר מחלה שנוצרה עקב מיקום ותנאי השחיטה וכן לאחר החרפתה על ידי אנשי הק.ג.ב. בכ"א אדר שני תשי"ט, ונטמן בצ'רנוביץ'.
משפחתו
- אביו - ר' חיים לייב איטקין.
- גיסו - ר' גרשון חן.
- בנו - ר' חיים לייב איטקין ("רופא ידיד")
- בנו - הת' שמואל איטקין (נעלם בשואה)
- בתו - מרת חיה דובקין (אשת ה"רופא ידיד" הרב מרדכי דובקין)
הערות שוליים
- ↑ הגאון החסיד הרב יואל איטקין רבה של אלכסנדריה שבפלך חרסון, בן הגאון החסיד ר' שלמה איטקין אב"ד סטארידוב, אחי הרב המפורסם ר' פסח ממלסטובקה ואחי הרב פייוויל אב"ד אסטער, והמה בני הרב ר' יואל שהיה חתן הגאון הרב ר' לייב חריף רבה של הומיל ומחבר הספר 'קול אריה' על הש"ס (ירושלים תרכ"ו).