קריית היובל: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – " " ב־" ") תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
מ (החלפת טקסט – "היתה" ב־"הייתה") תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
שורה 6: | שורה 6: | ||
==היסטוריה== | ==היסטוריה== | ||
לאחר מלחמת ששת הימים, קיבל הרב [[יהוסף גדליה רלב"ג]] טלפון מהרב [[חודקוב]] בו העביר שלש הוראות מ[[הרבי]]: אחת מהן | לאחר מלחמת ששת הימים, קיבל הרב [[יהוסף גדליה רלב"ג]] טלפון מהרב [[חודקוב]] בו העביר שלש הוראות מ[[הרבי]]: אחת מהן הייתה להכין מניינים ב'[[בית כנסת צמח צדק (ירושלים)|כולל צמח צדק]]', והשניה, לדאוג לקבל את הרבנות בקריית היובל. לאחר שלוש שנים המינוי התקבל ואושר רשמית. במשך שנות הפעילות במקום, בנה הרב [[מקווה]] חב"ד ואף פתח במקום בתי כנסת חב"ד. | ||
בשנת [[תשמ"ד]], כאשר נסעו הרב ורעיתו לרבי, נטלו עמנם מזוודה של פתקים ובקשות מתושבי השכונה לרבי. כשעה לאחר שהכנסו הפתקים, הוציא הרבי תשובה בה כתב הרבי: כי היות ואין הזמן גרמא לענות בנפרד, הוא מוציא תשובה כללית. לאחר זמן מה הרבי הורה להכין מכתב מיוחד עבור כל תושבי קריית היובל. בנוסף לתשובה הכללית, הכין הרבי, גם מענות מפורטים לכעשרים תושבים בקריית היובל. הרבי הורה להשאיר את המכתבים פתוחים כדי שהרב רלב"ג יוכל לראות את המענות ולהדריך את התושבים בעניין. | בשנת [[תשמ"ד]], כאשר נסעו הרב ורעיתו לרבי, נטלו עמנם מזוודה של פתקים ובקשות מתושבי השכונה לרבי. כשעה לאחר שהכנסו הפתקים, הוציא הרבי תשובה בה כתב הרבי: כי היות ואין הזמן גרמא לענות בנפרד, הוא מוציא תשובה כללית. לאחר זמן מה הרבי הורה להכין מכתב מיוחד עבור כל תושבי קריית היובל. בנוסף לתשובה הכללית, הכין הרבי, גם מענות מפורטים לכעשרים תושבים בקריית היובל. הרבי הורה להשאיר את המכתבים פתוחים כדי שהרב רלב"ג יוכל לראות את המענות ולהדריך את התושבים בעניין. |
גרסה מ־08:06, 20 בדצמבר 2020
![](/images/thumb/8/8d/%D7%90%D7%9C%D7%92%D7%96%D7%99.jpg/250px-%D7%90%D7%9C%D7%92%D7%96%D7%99.jpg)
![](/images/thumb/0/00/%D7%90%D7%A8%D7%95%D7%9F_%D7%94%D7%A7%D7%95%D7%93%D7%A9_%D7%91%D7%A7%D7%A8%D7%99%D7%99%D7%AA_%D7%99%D7%95%D7%91%D7%9C.jpg/250px-%D7%90%D7%A8%D7%95%D7%9F_%D7%94%D7%A7%D7%95%D7%93%D7%A9_%D7%91%D7%A7%D7%A8%D7%99%D7%99%D7%AA_%D7%99%D7%95%D7%91%D7%9C.jpg)
קריית היובל היא שכונה בדרום מערב ירושלים. השכונה נוסדה בשנת תשי"ד השכונה פרושה על מרומי רכס שכיוונו צפון-דרום וגובהו כ-810 מ' מעל פני הים, והיא נחשבת לאחת השכונות הגבוהות בירושלים. בשכונה מתגוררים כ-25,000 נפש.
השכונה בעיקרה היא חילונית; רק מעט שומרים בה מסורת, ומעט עוד יותר שומרי מצוות. בתש"ע עלה השכונה לכותרות בעקבות הפגנות של תושבים במחאה על התחרדות השכונה. המצב האקונומי בשכונה הוא מעורב למדי: בחלקים מהשכונה מתגוררים אנשים בעלי מעמד ושררה, ובחלקים אחרים מתגוררות משפחות מצוקה.
היסטוריה
לאחר מלחמת ששת הימים, קיבל הרב יהוסף גדליה רלב"ג טלפון מהרב חודקוב בו העביר שלש הוראות מהרבי: אחת מהן הייתה להכין מניינים ב'כולל צמח צדק', והשניה, לדאוג לקבל את הרבנות בקריית היובל. לאחר שלוש שנים המינוי התקבל ואושר רשמית. במשך שנות הפעילות במקום, בנה הרב מקווה חב"ד ואף פתח במקום בתי כנסת חב"ד.
בשנת תשמ"ד, כאשר נסעו הרב ורעיתו לרבי, נטלו עמנם מזוודה של פתקים ובקשות מתושבי השכונה לרבי. כשעה לאחר שהכנסו הפתקים, הוציא הרבי תשובה בה כתב הרבי: כי היות ואין הזמן גרמא לענות בנפרד, הוא מוציא תשובה כללית. לאחר זמן מה הרבי הורה להכין מכתב מיוחד עבור כל תושבי קריית היובל. בנוסף לתשובה הכללית, הכין הרבי, גם מענות מפורטים לכעשרים תושבים בקריית היובל. הרבי הורה להשאיר את המכתבים פתוחים כדי שהרב רלב"ג יוכל לראות את המענות ולהדריך את התושבים בעניין.
בית חב"ד
בחודש מנחם אב שנת תשנ"ח פתח הרב יוסף יצחק אלגזי את הבית חב"ד.
ביום ח' באדר שני בשנת תשס"ג, התקיימה חנוכת הבית למרכז חב"ד, בחנוכה השתתף הרב הראשי הרב מרדכי אליהו, במקום החלה כתיבת ספר תורה לעילוי נשמת הרב יהוסף גדליה רלב"ג.
מוסדות חב"ד בשכונה
- בית כנסת חב"ד.
- כולל בעלי בתים מידי יום שלישי.
- בית תבשיל - אוכל חם מידי יום.
- מקוה טהרה בשיטת חב"ד לנשים.