שבת בראשית: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''שבת בראשית''' היא ה[[שבת]] האחרונה של חודש [[תשרי]] הבאה לאחר [[שמיני עצרת]] ו[[שמחת תורה]], והיא ה[[שבת מברכים]] של חודש [[מר חשון]]. | '''שבת בראשית''' היא ה[[שבת]] האחרונה של חודש [[תשרי]] הבאה לאחר [[שמיני עצרת]] ו[[שמחת תורה]], והיא ה[[שבת מברכים]] של חודש [[מר חשון]]. | ||
שורה 17: | שורה 16: | ||
[[אדמו"ר הזקן]] אמר שהארת שבת בראשית מאירה בעל שבתות השנה{{הערה|ספר השיחות תש"ה עמ' 65}}. וכן קיבל מרבותיו ש"אור וחיות החכמה המאיר בשבת בראשית נמשך על כללות השנה. וכל ימות השנה, הן ימי החול, השבת והמועדים הכללים, הן מועדיו הפרטיים של היחיד: יום הכניסה לחדר, יום הבר מצוה ושאר ימי חיי האדם ומאורעותיו, כולם מקבלים משבת בראשית"{{הערה|שיחת י"ד תשרי תש"י, ספר המאמרים תשי"א - מלוקט - עמ' 59, בשם [[אדמו"ר הזקן]] שקיבל מרבותיו.}}. | [[אדמו"ר הזקן]] אמר שהארת שבת בראשית מאירה בעל שבתות השנה{{הערה|ספר השיחות תש"ה עמ' 65}}. וכן קיבל מרבותיו ש"אור וחיות החכמה המאיר בשבת בראשית נמשך על כללות השנה. וכל ימות השנה, הן ימי החול, השבת והמועדים הכללים, הן מועדיו הפרטיים של היחיד: יום הכניסה לחדר, יום הבר מצוה ושאר ימי חיי האדם ומאורעותיו, כולם מקבלים משבת בראשית"{{הערה|שיחת י"ד תשרי תש"י, ספר המאמרים תשי"א - מלוקט - עמ' 59, בשם [[אדמו"ר הזקן]] שקיבל מרבותיו.}}. | ||
בעניין זה ידוע הפתגם שסיפר [[אדמו"ר הריי"צ]] בשם [[אדמו"ר הצמח צדק]]: "ווי מ'שטעלט זיך אַוועק שבת בראשית אַזוי גייט אַוועק אויף דעם גאַנצן יאָר" (כפי שנעמדים בשבת בראשית כך הולך ונמשך על כל השנה). | |||
בשנת [[תשי"ג]] לאחר קריאת התורה וההפטרה, הורה [[הרבי]] שהחזן יאמר "יהללו" בניגון של יום טוב, ויכניסו הספר תורה להיכל מתוך שמחה וריקוד, ולאחר שהכניסו הספר תורה להיכל הורה להמשיך הריקוד, והורה לחזור ולהוציא הספר תורה (שקראו בה) ולהמשיך לרקוד עמה. | |||
– ענינו של שבת הוא אמנם [[תענוג]], כידוע{{הערה| | לאחר מכן בהתוועדות{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/admur/tm/7/14/index.htm תורת מנחם [[תשי"ג]] עמ' 130]}} דיבר הרבי אודות פתגם רבותינו נשיאינו האמור והוסיף ש"כיון שסיפרו וגילו לנו זאת – שייך הדבר גם אלינו. ובכן: הברירה בידינו להמשיך שמחה על כל השנה כולה על ידי השמחה עתה, בשבת בראשית. | ||
ענינו של שבת הוא אמנם [[תענוג]], כידוע{{הערה|ראה ספר המאמרים [[תש"ט]] ס"ע 130 ובהערת הרבי שם.}} בהחילוק שבין [[שבת]] ל[[יום טוב]], שיום טוב ענינו שמחה ("מועדים לשמחה") ושבת ענינו תענוג, אבל אף על פי כן, גם בשבת ישנו ענין השמחה, אלא שהשמחה כלולה בהעונג{{הערה|ראה [[לקוטי שיחות]] חלק ד' ע' 1090 הערה 31.}}. | |||
יעזור השי"ת שהשמחה דשבת בראשית תאיר בכל שבתות השנה, ומשבתות השנה – שמהם מתברכין כולהו יומין – תומשך השמחה גם בימות החול דכל השנה". | |||
==מנהגי וענייני השבת== | ==מנהגי וענייני השבת== |
גרסה מ־21:25, 12 באוקטובר 2020
שבת בראשית היא השבת האחרונה של חודש תשרי הבאה לאחר שמיני עצרת ושמחת תורה, והיא השבת מברכים של חודש מר חשון.
שבת זו הינה שבת כללית המשפיעה על השנה כולה. כפתגם רבותינו נשיאינו[1] ששבת בראשית נוגעת לכל השנה כולה. "אזוי ווי מ'שטעלט זיך אוועק שבת בראשית, אזוי גייט אַ גאַנץ יאר" (ההנהגה דשבת בראשית נמשכת בכל השנה).
תוכנה של השבת
ממוצע המחבר
שבת בראשית מציינת את המעבר מחודש תשרי, המרובה במועדות, לאורח החיים היום יומי הרגיל בשאר חדשי השנה:
העניין הראשון בשבת בראשית הוא שהיא הסיום והסך הכל של חודש תשרי – בהיותה השבת האחרונה של החודש, שאז היא העליה והשלימות (ויכולו) של סיום המועדים דחודש תשרי – שמיני עצרת ושמחת תורה, שהם עוצרים וקולטים (עצרת מלשון קליטה) ומכניסים בפנימיות את כל הימים טובים של חודש תשרי.
העניין השני בשבת בראשית הוא שהיא ההתחלה של העבודה הרגילה של השנה הבאה – בהיותה שבת מברכים חודש מר חשון, חודש ה"חולין" הראשון של השנה החדשה (שאין בו שום ימים טובים), בו מתחילה עיקר העבודה של "ויעקב הלך לדרכו", לדרכו דוקא – בעניני העולם ועובדין דחול, איש תחת גפנו ותחת תאנתו.
ומכיון ששבת בראשית כוללת בתוכה את שני העניינים - היא ה"ממוצע המחבר" ביניהם, הנותנת את הכח המיוחד שבהתאם לאופן ההנהגה אז, ימשך כל השנה; להמשיך את המצב הנעלה בחודש תשרי בעבודה היום יומית בעולם, בימי החול ובעובדין דחול[2].
יסוד השנה כולה
אדמו"ר הזקן אמר שהארת שבת בראשית מאירה בעל שבתות השנה[3]. וכן קיבל מרבותיו ש"אור וחיות החכמה המאיר בשבת בראשית נמשך על כללות השנה. וכל ימות השנה, הן ימי החול, השבת והמועדים הכללים, הן מועדיו הפרטיים של היחיד: יום הכניסה לחדר, יום הבר מצוה ושאר ימי חיי האדם ומאורעותיו, כולם מקבלים משבת בראשית"[4].
בעניין זה ידוע הפתגם שסיפר אדמו"ר הריי"צ בשם אדמו"ר הצמח צדק: "ווי מ'שטעלט זיך אַוועק שבת בראשית אַזוי גייט אַוועק אויף דעם גאַנצן יאָר" (כפי שנעמדים בשבת בראשית כך הולך ונמשך על כל השנה).
בשנת תשי"ג לאחר קריאת התורה וההפטרה, הורה הרבי שהחזן יאמר "יהללו" בניגון של יום טוב, ויכניסו הספר תורה להיכל מתוך שמחה וריקוד, ולאחר שהכניסו הספר תורה להיכל הורה להמשיך הריקוד, והורה לחזור ולהוציא הספר תורה (שקראו בה) ולהמשיך לרקוד עמה.
לאחר מכן בהתוועדות[5] דיבר הרבי אודות פתגם רבותינו נשיאינו האמור והוסיף ש"כיון שסיפרו וגילו לנו זאת – שייך הדבר גם אלינו. ובכן: הברירה בידינו להמשיך שמחה על כל השנה כולה על ידי השמחה עתה, בשבת בראשית.
ענינו של שבת הוא אמנם תענוג, כידוע[6] בהחילוק שבין שבת ליום טוב, שיום טוב ענינו שמחה ("מועדים לשמחה") ושבת ענינו תענוג, אבל אף על פי כן, גם בשבת ישנו ענין השמחה, אלא שהשמחה כלולה בהעונג[7].
יעזור השי"ת שהשמחה דשבת בראשית תאיר בכל שבתות השנה, ומשבתות השנה – שמהם מתברכין כולהו יומין – תומשך השמחה גם בימות החול דכל השנה".
מנהגי וענייני השבת
- התוועדות - בשבת זו נהגו החסידים להתוועד 'באופן חזק'[8].
- מכירת המצוות - בשבת זו מוכרים את זכות ה'מצוות' של כל השנה במכירת פומבית לכל המרבה במחיר, במכירה זו מוכרים את העליות החשובות לאורך השנה, זכות ההשתתפות בהוצאות הקבועות של בית הכנסת, ועוד. בבית מדרשו של הרבי נערך הטקס בנוכחותו של הרבי, שהקדיש למכירה זו יחס מיוחד.
- תשובה - אדמו"ר הריי"צ אמר בליל שמחת תורה תרצ"א "יכולים עדיין "לחטוף" ולעשות תשובה! בראש השנה כותבים, ביום הכיפורים חותמים, בהושענא רבא מוציאים "פתקי חיים" ועד שבת בראשית אין הם יוצאים מההיכל"[9].
- ויעקב הלך לדרכו - במוצאי שבת בראשית נוגע להכריז שוב (בנוסף להכרזה במוצאי שמחת תורה) "ויעקב הלך לדרכו", וההכרזה צריכה להיות באופן כזה שתחדור בכל שלושת הלבושים מחשבה דיבור ומעשה. ההכרזה שייכת בפרט במוצאי שבת בראשית לאחרי שקראו בתורה אודות בריאת העולם[10].
ראו גם
קישורים חיצוניים
- א שטארק פארברענגען, שיחה בה מבאר הרבי את התוכן של ההתוועדות המיוחדת בשבת זו
- שבת כללית, במדור 'ניצוצי רבי' בתוך גליון התקשרות שבת בראשית תש"פ
- לקט התייחסויות מרבותינו נשיאינו לשבת בראשית, בתוך מדור 'הזמן גרמא', גליון התקשרות, שבת בראשית תש"פ
- אוצר מנהגי חב"ד - שבת בראשית
הערות שוליים
- ↑ שיחת שבת פרשת בראשית תשי"א סי"ח. תשי"ב ס"א (תורת מנחם - התוועדויות חלק ב' ע' 64. חלק ד' ע' 109), ובהנסמן שם.
- ↑ שיחת ש"פ בראשית תשנ"ב
- ↑ ספר השיחות תש"ה עמ' 65
- ↑ שיחת י"ד תשרי תש"י, ספר המאמרים תשי"א - מלוקט - עמ' 59, בשם אדמו"ר הזקן שקיבל מרבותיו.
- ↑ תורת מנחם תשי"ג עמ' 130
- ↑ ראה ספר המאמרים תש"ט ס"ע 130 ובהערת הרבי שם.
- ↑ ראה לקוטי שיחות חלק ד' ע' 1090 הערה 31.
- ↑ שיחת אדמו"ר הריי"צ שבת בראשית תש"ה. ספר השיחות תש"ה עמ' 64
- ↑ לקוטי דיבורים עמ' תשיא, וראה בהמלך במסיבו ח"ב עמ' רח.
- ↑ לקוטי שיחות ח"כ עמ' 269. ובשיחת יום שמח"ת תש"מ
זמן שמחתנו | ||
---|---|---|
זמנים | ערב חג הסוכות • סוכות • הושענא רבה • שמיני עצרת • שמחת תורה • שבת בראשית • ויעקב הלך לדרכו | ![]() |
ארבעת המינים | לולב • אתרוג • אתרוג קלבריה • הדס • ערבה • ארבעת המינים• חלוקת ארבעת המינים • ברכה על ארבעת המינים של הרבי | |
מבצעי סוכות | מבצע לולב • מבצע סוכה • תהלוכה | |
מצוות ומנהגים | מצוות סוכה • הלל • שינה בסוכה • נוי סוכה • אושפיזין • שמחת בית השואבה • נטילת לולב • הושענות • קריאת התורה בסוכות • חביטת ערבה • הקפות • אתה הראת • תפילת גשם • קריאת התורה בשמחת תורה • חתן תורה • חתן בראשית • חיבור החג עם ימות החול • הקפות שניות • מכירת המצוות | |
ניגוני החג | אתה בחרתנו • אתה בחרתנו (רוסית) • ושמחת בחגך • הושיעה את עמך • אום אני חומה • ניגון ריקוד • ניגון הקפות • על הסלע הך • אשריכם ישראל • שישו ושמחו (ב) • שישו ושמחו (ג) • תורה איז די בעסטע סחורה • והחסידים והעובדים • ניגון לנטילת לולב |