פרי עץ חיים: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:פרי עץ חיים.jpg|שמאל|ממוזער|250px|שער הספר]] | [[קובץ:פרי עץ חיים.jpg|שמאל|ממוזער|250px|שער הספר]] | ||
'''פרי עץ חיים''' הוא ספר | '''פרי עץ חיים''' הוא ספר ב[[תורת הקבלה|קבלה]] מ[[כתבי האריז"ל]] שנכתב על ידי תלמידו העיקרי, רבי [[חיים ויטאל]], ונערך וסודר על ידי רבי [[מאיר פאפירש]]. הספר כולל ביאורים בקבלה על כוונות ה[[תפילה]] ועל מועדי השנה. | ||
הספר | הספר מוזכר פעמים רבות ב[[תורת החסידות]], ורוב הענינים מקבלת [[האריז"ל]] המבוארים בחסידות מבוססים על ספר זה (ועל הספר [[עץ חיים (ספר)|עץ חיים]]){{הערה|1=[https://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=4623&st=&pgnum=294&hilite= שיחת בדר"ח מרחשון תש"מ].}}. | ||
בספר זה מובאים גם דברים מ"החברים" - שאר תלמידי האריז"ל, שלא היתה להם סמכות להעביר את תורתו (המוסמך היחיד לכך היה רבי חיים ויטאל). בשל כך, היו מקובלים שנמנעו מללמוד את אותן מובאות. עם זאת, ב[[תורת החסידות]] מביאים גם מדברי החברים, כיון של[[רבותינו נשיאינו]] הייתה קבלה מה[[בעל שם טוב]], שקיבל מ[[אחיה השילוני]] (שהוא זה שלימד את [[אליהו הנביא]]), ולכן הם ידעו במה לסמוך{{הערה|1= [http://chabadlibrary.org/books/admur/ig/11/3559.htm אגרות קודש חלק י"א, אגרת ג'תקנט].}}. | |||
==בספרי רבותינו== | ==בספרי רבותינו== |
גרסה מ־00:30, 17 במרץ 2020
![](/images/thumb/6/61/%D7%A4%D7%A8%D7%99_%D7%A2%D7%A5_%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D.jpg/250px-%D7%A4%D7%A8%D7%99_%D7%A2%D7%A5_%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D.jpg)
פרי עץ חיים הוא ספר בקבלה מכתבי האריז"ל שנכתב על ידי תלמידו העיקרי, רבי חיים ויטאל, ונערך וסודר על ידי רבי מאיר פאפירש. הספר כולל ביאורים בקבלה על כוונות התפילה ועל מועדי השנה.
הספר מוזכר פעמים רבות בתורת החסידות, ורוב הענינים מקבלת האריז"ל המבוארים בחסידות מבוססים על ספר זה (ועל הספר עץ חיים)[1].
בספר זה מובאים גם דברים מ"החברים" - שאר תלמידי האריז"ל, שלא היתה להם סמכות להעביר את תורתו (המוסמך היחיד לכך היה רבי חיים ויטאל). בשל כך, היו מקובלים שנמנעו מללמוד את אותן מובאות. עם זאת, בתורת החסידות מביאים גם מדברי החברים, כיון שלרבותינו נשיאינו הייתה קבלה מהבעל שם טוב, שקיבל מאחיה השילוני (שהוא זה שלימד את אליהו הנביא), ולכן הם ידעו במה לסמוך[2].
בספרי רבותינו
מובא בפרי עץ חיים שסממני הקטרת הן עשר ניצוצי הקדושה של אור פנימי המחיים את הקליפות, ויש ניצוץ אחד של אור מקיף, והוא ענין י"א כתרין דמסאבותא שהם י"א הניצוצין שבקליפות.
מבאר אדמו"ר הרש"ב, שהיו"ד ניצוצות מתוך י"א כתרין דמאסבותא, הן בבחי' או"פ בהם וכמו שכתב בשער הכוונות, אך עיקר החיות שלהם הוא מהאור מקיף, וכשמסירים האור מקיף הרי הם מתים ומתבטלים[3], וטעם הדבר - מבאר אדמו"ר הרש"ב - הוא מפני שהאור פנימי הוא בבחינת בליעה בהם, ועל כן אינו בבחינת חיות להם כי אם האור מקיף[4].
קישורים חיצוניים
ר' חיים ויטאל, פרי עץ חיים, דובראוונא, תקסד., באתר HebrewBooks
שגיאות פרמטריות בתבנית:הערות שוליים
פרמטרים ריקים [ 1 ] לא מופיעים בהגדרת התבנית ==הערות שוליים==
- ↑ שיחת בדר"ח מרחשון תש"מ.
- ↑ אגרות קודש חלק י"א, אגרת ג'תקנט.
- ↑ וכמ"ש בפע"ח שער העשי' רפ"ד
- ↑ המשך תער"ב ח"א עמוד תכד