קלימוביץ': הבדלים בין גרסאות בדף
שורה 4: | שורה 4: | ||
'''קלימוביץ'''' הפכה לעיר חסידית עוד בתקופת [[אדמו"ר הזקן]] כאשר הגיעו לשם שלושה חסידים: ר' [[אבא דער לעבעדיקער|אבא השמח]] (דער לעבעדיקער), ר' יוסף שלום מקלימוביץ', ר' [[יצחק שאול מקלימוביץ']] ור' שאול לייב{{הערת שוליים|ר' שאול לייב מוזכר בזכרונות [[הרבי]].}}. | '''קלימוביץ'''' הפכה לעיר חסידית עוד בתקופת [[אדמו"ר הזקן]] כאשר הגיעו לשם שלושה חסידים: ר' [[אבא דער לעבעדיקער|אבא השמח]] (דער לעבעדיקער), ר' יוסף שלום מקלימוביץ', ר' [[יצחק שאול מקלימוביץ']] ור' שאול לייב{{הערת שוליים|ר' שאול לייב מוזכר בזכרונות [[הרבי]].}}. | ||
בימי [[אדמו"ר המהר"ש]], הגיעו עוד הרבה חסידים לקלימוביץ'. ביניהם | בימי [[אדמו"ר המהר"ש]], הגיעו עוד הרבה חסידים לקלימוביץ'. ביניהם, ר' מרדכי (חיים) פויזנר נין אח [[אדמו"ר הזקן]] (בנו של ר' שניאור]], בן ר' משה בן ר' [[מרדכי פויזנער]] אח אדמו"ר הזקן), שהיה [[שד"ר]] בתקופת [[אדמו"ר המהר"ש]] בכל אוקראינא והחליט להתיישב בקלימוביץ'. הוא גם היה [[בעל מנגן]] גדול וחיבר הרבה [[ניגונים]] הנקראים עד היום "ניגוני קלימוביץ'". רובם ידועים ונמסרו לנו על ידי ר' [[שמריהו פלדמן]]. | ||
כמו כן התגורר בעיר ר' מרדכי פויזנער נין לר' [[מרדכי פוזנר]]. | כמו כן התגורר בעיר ר' מרדכי פויזנער נין לר' [[מרדכי פוזנר]]. |
גרסה מ־21:21, 27 באפריל 2018
קלימוביץ' (או באיות אידישאי קלימאוויטש), היא עיר במחוז מוהילוב שברוסיה הלבנה (כיום בלארוס) שוכנת על שפת נהר הדנייפר. בעבר היתה בקלימוביץ' קהילה חב"דית תוססת.
היסטוריה
קלימוביץ' הפכה לעיר חסידית עוד בתקופת אדמו"ר הזקן כאשר הגיעו לשם שלושה חסידים: ר' אבא השמח (דער לעבעדיקער), ר' יוסף שלום מקלימוביץ', ר' יצחק שאול מקלימוביץ' ור' שאול לייב[1].
בימי אדמו"ר המהר"ש, הגיעו עוד הרבה חסידים לקלימוביץ'. ביניהם, ר' מרדכי (חיים) פויזנר נין אח אדמו"ר הזקן (בנו של ר' שניאור]], בן ר' משה בן ר' מרדכי פויזנער אח אדמו"ר הזקן), שהיה שד"ר בתקופת אדמו"ר המהר"ש בכל אוקראינא והחליט להתיישב בקלימוביץ'. הוא גם היה בעל מנגן גדול וחיבר הרבה ניגונים הנקראים עד היום "ניגוני קלימוביץ'". רובם ידועים ונמסרו לנו על ידי ר' שמריהו פלדמן.
כמו כן התגורר בעיר ר' מרדכי פויזנער נין לר' מרדכי פוזנר.
כשייסד אדמו"ר הרש"ב את תומכי תמימים ליובאוויטש, נסעו לשם עשרה תלמידים מובחרים מקלימוביץ'. ביניהם היה ר' אברהם דוד פויזנר שהיה מ'המניחים' אצל אדמו"ר הרש"ב בין השנים תרנ"ט - תרס"א (משנת תרס"א החליף אותו ר' הירשל קלימוביצ'ר) ומתוקף תפקיד זה היה יכול ליכנס לאדמו"ר הרש"ב בכל פעם שהיה צריך לברר משהו הקשור ל'הנחות'. בשנת תרע"ג הוא מונה למשפיע בישיבה והיה ידוע בצדקתו ובעבודת ה' שלו.
בשואה, נכבשה העיירה על ידי הנאצים והם הרגו את תושביה היהודים. העיירה שוחררה מהנאצים בשנת תש"ג (1943).
ב-תשמ"ו (1986) נפגעה העיירה כתוצאה מאסון צ'רנוביל.
חסידים מקלימוביץ'
- שמואל פבזנר בן ר' מרדכי (חיים) בן ר' שניאור זלמן בן ר' משה בן ר' מרדכי פוזנר אח אדמו"ר הזקן
- שלום דובער פבזנר בן ר' שמואל
- יוסף שלום מקלימוביץ - מהחסידים הראשונים בקלימוביץ' וממפיצי תורת החסידות בעיר. לא ידוע הרבה על חייו והוא מוזכר מספר פעמים יחד עם חבריו בעיר.
- אבא השמח
- יצחק שאול מקלימוביץ'
- מאיר זלמן מקלימוביץ'
- גרשון בער מפאהר
- גרשון בער (העילוי מקרוצא)
- שרגא פייביש זלמנוב
- אברהם אשר בלינוב
- שמואל דוד בלינוב
- מרדכי בלינוב
- שמריהו פלדמן (י' שבט תרע"ב - ח"י אייר תשנ"ט)
- יחיאל יוסף ריבקין
קישורים חיצוניים
ניגוני קלימוביץ'
- ניגון שמחה מקלימוביץ' (ניגון ר"ח בספר הניגונים) - ניגון שמחה שנרשם מפי החסיד ר' רפאל כהן.
- לשמיעה: מפי הרבי
, אוצר ניגוני חב"ד 5
- ניגון 'הנני מביא אותם' - ניגון שמחה. בשנת הקהל הורה הרבי להוסיף לו את המילים "הנני מביא אותם מארץ צפון וקיבצתים מירכתי ארץ, בם עיור ופיסח, הרה ויולדת יחדיו, קהל גדול ישובו הנה"[2].
- לשמיעה: מפי שמריהו פלדמן
, מקהלת ילדי השלוחים
, מקהלת ניחו"ח (קלטת 15))
- ניגון לשבת ויום טוב - נרשם מפי החסיד ר' שמריהו פלדמן (כפר חב"ד).
- ניגון התוועדות מקלימוביץ' - שיר שחסידי חב"ד בקלימוביץ' נהגו לנגנו
- לשמיעה: מפי ר' שמריהו פלדמן
- ניגון פיל יא - ניגון בשפה האוקראינית הדומה גם בתוכנו לניגון סטאוו יא פיטו.
- ניגון אברהם-ניו אבינו - ניגון בשפה הרוסית שתוכנו הוא פניה ובקשה לאברהם אבינו שיתפלל וימליץ טוב להקב"ה על עם ישראל.
- ראו גם מדור 'ניגוני חסידי חב"ד מעיר קלימאוויטש' באתר היכל הנגינה
הערות שוליים
עיירות ברוסיה הלבנה | |
---|---|
| |
עיירות ברוסיה • עיירות באוקראינה • עיירות בליטא • עיירות בלטביה • ערים בפולין |