עקיבא איגר: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "אדמו"ר האמצעי " ב־"אדמו"ר האמצעי ") |
מ (החלפת טקסט – "נשא לאישה" ב־"נשא לאישה") |
||
שורה 4: | שורה 4: | ||
הוא למד בישיבתו של דודו רבי וואלף איגר בברעסלוי. | הוא למד בישיבתו של דודו רבי וואלף איגר בברעסלוי. | ||
בהגיעו לפרקו נשא לאישה את בתו של רבי יצחק מרגליות מליטא, גביר גדול ובעל יחוס. ממנה היו לו שני בנים ושתי בנות, ולאחר מכן נפטרה בצעירותה.{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16058&hilite=c52e1f7c-1a43-4ac5-839c-e8c3921cc6b4&st=%D7%A2%D7%A7%D7%99%D7%91%D7%90+%D7%90%D7%99%D7%92%D7%A8 שמועסן מיט יונגע קינדער]}} | בהגיעו לפרקו [[נישואין|נשא לאישה]] את בתו של רבי יצחק מרגליות מליטא, גביר גדול ובעל יחוס. ממנה היו לו שני בנים ושתי בנות, ולאחר מכן נפטרה בצעירותה.{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16058&hilite=c52e1f7c-1a43-4ac5-839c-e8c3921cc6b4&st=%D7%A2%D7%A7%D7%99%D7%91%D7%90+%D7%90%D7%99%D7%92%D7%A8 שמועסן מיט יונגע קינדער]}} | ||
נסתלק לישיבה של מעלה י"ג ב[[תשרי]] [[תקצ"ח]]. | נסתלק לישיבה של מעלה י"ג ב[[תשרי]] [[תקצ"ח]]. |
גרסה מ־08:46, 19 ביולי 2016
![](/images/thumb/9/96/%D7%90%D7%99%D7%92%D7%A8.jpg/250px-%D7%90%D7%99%D7%92%D7%A8.jpg)
רבי עקיבא איגר נולד בעיר אייזנשטייט בהונגריה ביום י"א חשוון תקכ"ב, לאביו רבי יעקב משה גינז, ממשפחה רבנית ידועה. אמו הרבנית גיטל היתה ידועה בצדקותה וחכמתה, היתה בתו של רבי עקיבא איגר הראשון, רבה של פרשבורג.
הוא למד בישיבתו של דודו רבי וואלף איגר בברעסלוי.
בהגיעו לפרקו נשא לאישה את בתו של רבי יצחק מרגליות מליטא, גביר גדול ובעל יחוס. ממנה היו לו שני בנים ושתי בנות, ולאחר מכן נפטרה בצעירותה.[1]
נסתלק לישיבה של מעלה י"ג בתשרי תקצ"ח.
עוסק בספר התניא
חתנו של רבי עקיבא הרב בירנבוים העיד, כי ספר התניא היה מונח על שולחנו של חותנו הקדוש בתמידות![2]
עם אדמו"ר האמצעי
בהיות האדמו"ר האמצעי במעייני הרפואה בקארלסבאד, התראה עם הגאון רבי עקיבא איגר.
הגאון רבי עקיבא איגר יצא מפתח ביתו עם נר דלוק בידו לקבל את פניו, וכשראה את רבנו אמר לו: אור זרוע לצדיק.
אמר לו רבנו: עקיבא שנכתב בה"א כשר, והפסוק אור זרוע לצדיק ולישרי לב שמחה - סופי תיבות - עקיבה. מסופר שאמר הרבי האמצעי לפני בואו שאינו רוצה לדבר עמו בלימוד כי הוא מחלק, "ואנא חילוק לא ידענא"
הם דיברו בענין המחלוקת בין החסידים והמתנגדים, והגאון רבי עקיבא איגר מרוב צדקתו אמר שאין הוא נוטה לשום צד ובעיניו כולם צדיקים.[3]
באותה הזדמנות, שהיתה בין השנים תקפ"א - תקפ"ה, אמר לפניו גם מאמר חסידות. המאמר נדפס במאמרי אדמו"ר האמצעי.[4] רבי עקיבא איגר נתפעל מהמאמר, כפי שכתב אדמו"ר האמצעי במכתבו. כמו כן אמר לו מחידושי אדמו"ר הצמח צדק, ורבי עקיבא נהנה מהחידושים.
רבי עקיבא איגר גם מסר לו באותו הזדמנות מחידושי תורתו.[5]
כתב יד
בידי אדמו"ר הריי"צ היה שולחן ערוך, עם כתב יד של הגאון רבי עקיבא איגר, שקיבל במתנה מהרב מאיר אשכנזי.[6]
הערות שוליים
- ↑ שמועסן מיט יונגע קינדער
- ↑ ראה גם באגרות סופרים עמ' 56 שם מעיד חתנו הנ"ל שבין ספריו היה גם ספר התניא.
- ↑ אוצר סיפורי חב"ד בשם ילקוטי סיפורים עמודים פה-פו. ראה גם אגרות קודש אדמו"ר האמצעי חלק א' ע' רעט, על דבר הנסיעה לקארילסבאד, ושם ע' רפא, על דבר התראותו עם הגאון הישיש רע"ק.. איגר.
- ↑ שם בהערות
- ↑ רשימות
- ↑ אגרות הריי"צ