ניסן הורביץ: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
הרב '''ניסן הורביץ''' היה משפיע | הרב '''ניסן הורביץ''' היה משפיע ב[[ישיבת צמח צדק|ישיבת 'צמח צדק']] ב[[ירושלים]], ואחד מדמויות ההוד בקהילת חב"ד בעיר. | ||
==תולדות חייו== | ==תולדות חייו== | ||
שורה 8: | שורה 8: | ||
עם הקמתה של ישיבת [[תורת אמת (חברון)|תורת אמת]] ב[[חברון]] בשנת [[תרע"א]], נבחר ונשלח על ידי [[אדמו"ר הרש"ב]] להימנות על קבוצת התלמידים הראשונה שהיוו את הבסיס להקמתה{{הערה|כך מופיע ב"אנשים של צורה" אדר תשס"ו, בשונה מהמסורת שעל הקבוצה שנשלחה לייסד את הישיבה נמנו שבעה בחורים בלבד.}}. משהגיע לחברון, נבחר על ידי הנהלת הישיבה לשמש כ[[משפיע]], והוא החל ללמד חסידות את שאר התלמידים. | עם הקמתה של ישיבת [[תורת אמת (חברון)|תורת אמת]] ב[[חברון]] בשנת [[תרע"א]], נבחר ונשלח על ידי [[אדמו"ר הרש"ב]] להימנות על קבוצת התלמידים הראשונה שהיוו את הבסיס להקמתה{{הערה|כך מופיע ב"אנשים של צורה" אדר תשס"ו, בשונה מהמסורת שעל הקבוצה שנשלחה לייסד את הישיבה נמנו שבעה בחורים בלבד.}}. משהגיע לחברון, נבחר על ידי הנהלת הישיבה לשמש כ[[משפיע]], והוא החל ללמד חסידות את שאר התלמידים. | ||
לאחר נישואיו קבע את מגוריו בשכונת מאה שערים ב[[ירושלים]], ובהמשך החל לשמש כמשפיע | לאחר נישואיו קבע את מגוריו בשכונת מאה שערים ב[[ירושלים]], ובהמשך החל לשמש כמשפיע ב[[ישיבת צמח צדק|ישיבת 'צמח צדק']] בעיר בשעות הערב, כשבמקביל הוא מקדיש את יומו לעיסוק בעבודת התפילה. | ||
תפילתו שהיתה נאמרת במתיקות מיוחדת, משכה רבים לבית המדרש של חסידי חב"ד בו התפלל, ועל פי השמועה, כאשר עברה הישיבה באופן זמני ללמוד בהיכל בית הכנסת היו כל התלמידים ומוסרי השיעורים מרותקים לשמוע את תפילתו והדבר הפריע לתלמידים ללמוד, ובעקבות כך עברה הישיבה למקום זמני אחר. | תפילתו שהיתה נאמרת במתיקות מיוחדת, משכה רבים לבית המדרש של חסידי חב"ד בו התפלל, ועל פי השמועה, כאשר עברה הישיבה באופן זמני ללמוד בהיכל בית הכנסת היו כל התלמידים ומוסרי השיעורים מרותקים לשמוע את תפילתו והדבר הפריע לתלמידים ללמוד, ובעקבות כך עברה הישיבה למקום זמני אחר. |
גרסה מ־21:19, 5 במאי 2014
הרב ניסן הורביץ היה משפיע בישיבת 'צמח צדק' בירושלים, ואחד מדמויות ההוד בקהילת חב"ד בעיר.
תולדות חייו
נולד בסביבות שנת תרנ"ג ברוסיה הלבנה, ובהגיעו לגיל ישיבה שלחו אביו ללמוד בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש.
מכיון שהוא הקדיש את עצמו לעבודת התפילה ולא הגיע כלל לסדרי הישיבה, נאלצה הנהלת הישיבה להודיע לו כי הוא אינו יכול להימנות יותר עם תלמידיה, ומעתה ואילך לא יוכל לאכול עם תלמידי הישיבה. למרות זאת, נשאר בליובאוויטש ועסק בעבודת התפילה בבית המדרש הגדול שבעיר.
עם הקמתה של ישיבת תורת אמת בחברון בשנת תרע"א, נבחר ונשלח על ידי אדמו"ר הרש"ב להימנות על קבוצת התלמידים הראשונה שהיוו את הבסיס להקמתה[1]. משהגיע לחברון, נבחר על ידי הנהלת הישיבה לשמש כמשפיע, והוא החל ללמד חסידות את שאר התלמידים.
לאחר נישואיו קבע את מגוריו בשכונת מאה שערים בירושלים, ובהמשך החל לשמש כמשפיע בישיבת 'צמח צדק' בעיר בשעות הערב, כשבמקביל הוא מקדיש את יומו לעיסוק בעבודת התפילה.
תפילתו שהיתה נאמרת במתיקות מיוחדת, משכה רבים לבית המדרש של חסידי חב"ד בו התפלל, ועל פי השמועה, כאשר עברה הישיבה באופן זמני ללמוד בהיכל בית הכנסת היו כל התלמידים ומוסרי השיעורים מרותקים לשמוע את תפילתו והדבר הפריע לתלמידים ללמוד, ובעקבות כך עברה הישיבה למקום זמני אחר.
בנוסף לתפקידיו בישיבה, היה אחד מהמשפיעים הראשיים של קהילת חב"ד בירושלים, והיה חוזר בקביעות מאמר חסידות בעת סעודת שלישית, ומוסר שיעורי תניא בבית הכנסת.
לאחר שעברו שנים רבות מנישואיו והתברר אצל כל הרופאים שהוא וזוגתו לא יוכלו ללדת ילדים, סירב חמיו שבתו תתגרש ממנו, באומרו: "חבל לי לאבד מרגלית זו".
עם הסתלקותו של אדמו"ר הריי"צ, היה אחד הדוברים הראשיית באסיפה שקיימו זקני החסידים בירושלים, והיה זה שטען שצריכים לקבל את נשיאותו של הרבי ולכתוב אליו כתב התקשרות.
במשך כל ימי חייו סבל ייסורים רבים. רעייתו נפטרה לפניו, אך הדבר לא השפיע על עיסוקו בעבודת התפילה ולימוד החסידות, ותלמידיו הופתעו שהוא דיבר איתם על עניני חסידות כאשר באו לנחמו.
הוא עצמו, נפטר בכ"ה אדר שני תשכ"ז.
תלמידו
- הרב שמעון פרידמן (שמעון הצדיק).
לקריאה נוספת
- אנשים של צורה, תשורה מנישואיו משפחת וילהלם אדר תשס"ו, עמוד 35
הערות שוליים
- ↑ כך מופיע ב"אנשים של צורה" אדר תשס"ו, בשונה מהמסורת שעל הקבוצה שנשלחה לייסד את הישיבה נמנו שבעה בחורים בלבד.