משיח שבכל דור: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – " הל' " ב־" הלכות ") |
מ (החלפת טקסט – " נ"ע" ב־" ") |
||
שורה 31: | שורה 31: | ||
בשיחת פרשת תזריע מצורע תשנ"ב, מביא הרבי את דברי הגמרא על כך שהתלמידים זיהו את רבם כמשיח ומשליך את הדברים בנוגע אלינו: {{ציטוטון|ואנן (חסידים) נעני אבתרייהו (בנוגע לרבותינו נשיאינו, ובפרט כ"ק מו"ח אדמו"ר נשיא דורנו) – יוסף שמו, שנאמר "יוסיף אדנ-י שנית ידו גו' ואסף נדחי ישראל גו'", יצחק שמו, שנאמר "אז ימלא שחוק פינו".}} | בשיחת פרשת תזריע מצורע תשנ"ב, מביא הרבי את דברי הגמרא על כך שהתלמידים זיהו את רבם כמשיח ומשליך את הדברים בנוגע אלינו: {{ציטוטון|ואנן (חסידים) נעני אבתרייהו (בנוגע לרבותינו נשיאינו, ובפרט כ"ק מו"ח אדמו"ר נשיא דורנו) – יוסף שמו, שנאמר "יוסיף אדנ-י שנית ידו גו' ואסף נדחי ישראל גו'", יצחק שמו, שנאמר "אז ימלא שחוק פינו".}} | ||
ועל דרך זה בשיחות אחרות{{הערה|דבר מלכות שבת פרשת משפטים תשנ"ב (הע' 148), "שבראשי תיבות ד"מיד" נרמזים ג' התקופות השייכות לכ"ק מו"ח אדמו"ר נשיא דורנו, ועל סדר הקרבה אלינו – משיח (מנחם שמו) יוסף יצחק, דובער (שמו השני של כ"ק אדמו"ר | ועל דרך זה בשיחות אחרות{{הערה|דבר מלכות שבת פרשת משפטים תשנ"ב (הע' 148), "שבראשי תיבות ד"מיד" נרמזים ג' התקופות השייכות לכ"ק מו"ח אדמו"ר נשיא דורנו, ועל סדר הקרבה אלינו – משיח (מנחם שמו) יוסף יצחק, דובער (שמו השני של כ"ק אדמו"ר )". ועד"ז גם בדבר מלכות שבת פרשת יתרו (הע' 96), ותצוה (הע' 81), תשנ"ב.}} מתעכב הרבי על דברי חז"ל{{הערה|סנהדרין צח, ב. "יש אומרים מנחם בן חזקיה שמו"}} ש"מנחם שמו" – שמו של נשיא דורנו. ובכמה מקומות{{הערה|שיחת שבת פרשת תרומה תש"נ. וראה גם שיחת שבת פרשת האזינו תנש"א, "מנחם מענדל, שמו של משיח צדקנו וכינוי השם".}} מוסיף גם בנוגע לשמו השני מענדל, שהוא בגימטריא "צדק", ש"צדק" הוא שמו של משיח{{הערה|על פי הפסוק (ישעי' יא, ה) "והיה צדק אזור מתניו".}}. | ||
==הדרכים לזהוי המשיח שבכל דור== | ==הדרכים לזהוי המשיח שבכל דור== |
גרסה מ־20:18, 17 במרץ 2014
משיח שבכל דור הינו מונח המובא במדרשים ובהלכה, על כך שבכל דור ישנו אדם החי בזמן הגלות ומחכה להוראת ה' לגאול את עם ישראל כמלך המשיח.
המשיח שבדור הוא גם נשיא הדור
מקורות
דמותו של מלך המשיח, כאדם שחי בדורו ומצפה לגאול את עם ישראל, מופיעה במקורות חז"ל מיד לאחר חורבן בית המקדש השני. וכך נאמר בתלמוד ירושלמי[1]: "מעשה היה ביהודי אחד שהיה עומד, שגעתה פרתו לפניו. עבר ערבי אחד ושמע קולה, אמר לו יהודי יהודי, התר שורך והתר מחרשתך, שחרב בית המקדש. געתה פעם שניה, אמר לו יהודי יהודי, קשור שורך וקשור מחרשתך, שנולד מלך המשיח".
אין הכוונה שאותו תינוק הוא המלך המשיח העתיד לגאול בפועל, אלא להורות שמיד עם החורבן העמיד הקדוש ברוך הוא אדם המוכן וראוי לגאול את ישראל מיד כאשר יזכו לכך.
וכך ביאר הרבי[2]: "מובן ההכרח על זה בפשטות: מאחר שכשישראל עושין תשובה הרי "מיד הן נגאלין", ואני ישנה בגלותא אבל ולבי ער להקב"ה וכו', הרי בהכרח שמשיח יהיה מוכן מיד ברגע שלאחרי החורבן, כדי שתוכל להיות הגאולה – "מיד" כשעושין תשובה."
על יסוד זה כתב רבי עובדיה מברטנורא[3]: "בכל דור ודור נולד אחד מזרע יהודה שהוא ראוי להיות משיח לישראל".
וכן בשו"ת חתם סופר[4]: "ומיום שחרב בית המקדש, מיד נולד אחד הראוי בצדקתו להיות גואל, ולכשיגיע הזמן יגלה אליו ה' יתברך וישלחו.. ובעוונותינו כי רבו כבר כמה וכמה מתו ולא זכינו שיערה עליהם רוחו של משיח גם כי הם ראוים לכך, אבל הדור לא היה ראוי, אולם כשיגיע אם ירצה ה' יגלה אליו ה' כמו למשה בסנה וישלחהו".
בפרי צדיק לרבי צדוק הכהן מלובלין[5]: "בכל דור יש נפש אחת שראויה להיות משיח אם יהיה הדור זכאי".
וכך כותב הרבי[6] "משיח נמצא בעולם בזמן ומקום הגלות, ובמצב של גלות, שסובל תחלואי הגלות, ומצפה בקוצר רוח ובכליון עינים להתגלות (מההעלם בזמן ומצב הגלות), דמלך המשיח גואל את ישראל בגאולה האמיתית והשלימה שאין אחרי' גלות, כפסק דין הרמב"ם "יעמוד מלך מבית דוד וכו'".
זהותו של המשיח
על בסיס זה, בכל דור חיפשו מיהו המשיח שבדור, אין בזהוי זה להבטיח שהוא יהיה המשיח אשר יגאל את ישראל בפועל, אלא רק לומר שבאותו זמן הוא המתאים ביותר לגאול את ישראל באם אכן יזכו[7].
- הגמרא במסכת סנהדרין[8]: "מה שמו? דבי רבי שילא אמרי שילה שמו, שנאמר עד כי יבא שילה. דבי רבי ינאי אמרי ינון שמו, שנאמר יהי שמו לעולם לפני שמש ינון שמו. דבי רבי חנינה אמר חנינה שמו, שנאמר אשר לא אתן לכם חנינה, ויש אומרים מנחם בן חזקיה שמו, שנאמר כי רחק ממני מנחם משיב נפשי... אמר רב נחמן אי מן חייא הוא כגון אנא, שנאמר והיה אדירו ממנו ומושלו מקרבו יצא. אמר רב אי מן חייא הוא כגון רבינו הקדוש."
- השדי חמד[9]: "ובדרך הזה היה משוער אצלם בכל דור מי הוא.. רבינו הקדוש.. בדורו אמרו וידעו שהוא המוכן.. ועל פי זה כתבו גם כן תלמידי האר"י ז"ל שבימיו היה האר"י ז"ל. וכל זה הוא פשוט."
על דרך זה לאורך הדורות ישנם ביטויים רבים בקשר לגדולי ישראל שבכל דור, שתלמידיהם ציפו לגאולה שלימה בימיהם ולהתגלותו של רבם כמלך המשיח[10].
בדורנו
![]() | ערך מורחב – הרבי מליובאוויטש כמלך המשיח |
בשיחת פרשת תזריע מצורע תשנ"ב, מביא הרבי את דברי הגמרא על כך שהתלמידים זיהו את רבם כמשיח ומשליך את הדברים בנוגע אלינו: "ואנן (חסידים) נעני אבתרייהו (בנוגע לרבותינו נשיאינו, ובפרט כ"ק מו"ח אדמו"ר נשיא דורנו) – יוסף שמו, שנאמר "יוסיף אדנ-י שנית ידו גו' ואסף נדחי ישראל גו'", יצחק שמו, שנאמר "אז ימלא שחוק פינו"."
ועל דרך זה בשיחות אחרות[11] מתעכב הרבי על דברי חז"ל[12] ש"מנחם שמו" – שמו של נשיא דורנו. ובכמה מקומות[13] מוסיף גם בנוגע לשמו השני מענדל, שהוא בגימטריא "צדק", ש"צדק" הוא שמו של משיח[14].
הדרכים לזהוי המשיח שבכל דור
![]() | ערך מורחב – חזקת משיח |
המשיח שבדור צריך שהתקיימו בו סימני הרמב"ם[15], להיות מזרע דוד[16], הוגה בתורה ועוסק במצוות[17]. וכן עליו להיות מלך[18] אם כי, אין הכוונה ל"מלך" במובן המלא של המושג, עם כל התנאים ההלכתיים לעמידת מלך, שתנאים אלו לא יתכנו בזמן הגלות כאשר ישראל מפוזרים בין האומות ותחת שלטון זרים. אלא הכוונה למלך במשמעות של מנהיג ישראל, [19].
ראו גם
לקריאה נוספת
- הרב יששכר דוד קלויזנר, משיח שבכל דור, נחלת הר חב"ד, תשנ"ב.
קישורים חיצוניים
הערות שוליים
- ↑ ברכות פ"ב ה"ד. תרגום ללשון הקודש
- ↑ ליקוטי שיחות חכ"ט דברים ע' 14. וראה על-דרך-זה שיחת פרשת וישלח תשמ"ט (בלתי מוגה): ""כיון שאחכה לו בכל יום שיבוא, על כרחך צריך לומר שמציאותו נשמה בגוף קיימת גם עתה"."
- ↑ בפרושו למגילת רות.
- ↑ חלק ו', סימן צ"ח ד"ה הריני נזיר.
- ↑ פרשת דברים, אות י"ג.
- ↑ דבר מלכות שבת פרשת תזריע מצורע תשנ"א
- ↑ וכפי שדייקו רב ורב נחמן בלשונם ואמרו (סנהדרין צח, ב.) "אי מן חייא הוא", ופירש רש"י "אם משיח מאותן שחיין עכשיו", כדבר המוטל בספק. כיון שביאת הגאולה תלויה בזכותם של ישראל, ואם חלילה לא יזכו ותתעכב הגאולה, לא יהי' משיח מאותן שחיין עכשיו, אלא מהדורות הבאים לאחר מכן.
- ↑ צח, ב.
- ↑ פאת השדה מערכת האל"ף כלל ע'
- ↑ נלקטו בקונטרס 'משיח שבכל דור' (קראון הייטס תנש"א). וראה ב'מאוצר המלך' חלק א' עמ' 185 בנוגע לרמב"ם בדורו.
- ↑ דבר מלכות שבת פרשת משפטים תשנ"ב (הע' 148), "שבראשי תיבות ד"מיד" נרמזים ג' התקופות השייכות לכ"ק מו"ח אדמו"ר נשיא דורנו, ועל סדר הקרבה אלינו – משיח (מנחם שמו) יוסף יצחק, דובער (שמו השני של כ"ק אדמו"ר )". ועד"ז גם בדבר מלכות שבת פרשת יתרו (הע' 96), ותצוה (הע' 81), תשנ"ב.
- ↑ סנהדרין צח, ב. "יש אומרים מנחם בן חזקיה שמו"
- ↑ שיחת שבת פרשת תרומה תש"נ. וראה גם שיחת שבת פרשת האזינו תנש"א, "מנחם מענדל, שמו של משיח צדקנו וכינוי השם".
- ↑ על פי הפסוק (ישעי' יא, ה) "והיה צדק אזור מתניו".
- ↑ הלכות מלכים פרק י"א
- ↑ וכהבטחת התורה (ויחי מט, ו) שלעולם לא תפסק המלכות מזרע יהודה: "לא יסור שבט מיהודה.. עד כי יבוא שילה", "מלך המשיח שהמלוכה שלו". ודרשו חז"ל לשאלה במה מתבטאת מלכותו הנצחית של דוד בזמן הזה בה אין מלך בישראל, וביארו "אלו ראשי גליות שבבבל (ראה רמב"ם הלכות סנהדרין, "ראשי גולה שבבבל במקום מלך הם עומדין") ונשיא שבארץ ישראל" הממשיכים את מלכות דוד גם בזמן הגלות. וכך ביאר השל"ה (פרשת ויחי) ש"בכל דור ודור לא ימנע אנשים חשובים מיהודה ואם אינם במלכות זה הם במלכות אחר... וכלל העניין שלא תפסוק מיהודה ממשלה, יהיה ממשלה גדולה או קטנה, ודבר זה יהיה נוהג עד שיבא משיח, ואז עליו יקהתו כל העמים וימלוך בכיפה עולמי עד"
- ↑ ראה שיחת שבת פרשת דברים תשמ"ח (הע' 69), "שמשיח ישנו בכל דור ודור, ולא עוד אלא שהוא כבר במצב שראוי לגאול תיכף ומיד את ישראל ("הוגה בתורה ועוסק במצוות וכו'" – רמב"ם הלכות מלכים ספי"א)"
- ↑ שיחת תזריע מצורע תשנ"א הערה 66
- ↑ כפי שמובן גם מדברי הגמרא שהדוגמאות למשיח שבדור הם רבינו הקדוש, רבי יהודה מסדר המשנה, שהיה נשיא הסנהדרין, ורב נחמן שהיה מבית ראש הגולה, וראה קונטרס בית רבינו שבבבל תשנ"ב, "מסתבר לומר שהוא הנשיא שבדור, כמו רבי יהודה הנשיא"