יוסף יצחק סילברמן: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (←רב ומורה צדק) |
|||
שורה 32: | שורה 32: | ||
===רב ומורה צדק=== | ===רב ומורה צדק=== | ||
בשנת [[תשס"ד]], נבחר לכהן כרב בית הכנסת "קהל עדת ישורון - שטפנשט" באלעד. במסגרת תפקידו, פתח בית הוראה, וכיהן כמו"צ במשך | בשנת [[תשס"ד]], נבחר לכהן כרב בית הכנסת "קהל עדת ישורון - שטפנשט" באלעד. במסגרת תפקידו, פתח בית הוראה, וכיהן כמו"צ במשך 7 שנים. | ||
זמן קצר לאחרי עזיבת הרב הראשון של קהילת חב"ד, הרב [[דניאל גראבסקי]], נסגר בית הכנסת "קהל עדת ישורון", ובעקבות כך חזר לבית הכנסת "בית מנחם", שם כיהן במשך שנה באופן לא רשמי כדיין ומורה צדק עבור מתפללי בית הכנסת. בשנת [[תש"ע]], התבקש על ידי רב קהילת חב"ד, הרב [[שניאור זלמן ירוסלבסקי]], להפסיק את פעילות בית ההוראה וכן את תפקידו כמורה צדק באלעד, בטענה שיש בזה משום השגת גבול. הרב סילברמן נענה לבקשת הרב ירוסלבסקי וסגר את בית ההוראה שבראשותו. | זמן קצר לאחרי עזיבת הרב הראשון של קהילת חב"ד, הרב [[דניאל גראבסקי]], נסגר בית הכנסת "קהל עדת ישורון", ובעקבות כך חזר לבית הכנסת "בית מנחם", שם כיהן במשך שנה באופן לא רשמי כדיין ומורה צדק עבור מתפללי בית הכנסת. בשנת [[תש"ע]], התבקש על ידי רב קהילת חב"ד, הרב [[שניאור זלמן ירוסלבסקי]], להפסיק את פעילות בית ההוראה וכן את תפקידו כמורה צדק באלעד, בטענה שיש בזה משום השגת גבול. הרב סילברמן נענה לבקשת הרב ירוסלבסקי וסגר את בית ההוראה שבראשותו. |
גרסה מ־17:14, 27 במאי 2013
הרב יוסף יצחק סילברמן הינו מורה צדק, שליח הרבי שליט"א בעיר אלעד, ובעל מנגן שחיבר ניגונים רבים.
תולדות חייו
הרב יוסף יצחק סילברמן נולד בחצות ליל שבת קודש פרשת בא ו' שבט תשל"ב במדינת מרילנד שבארצות הברית. אביו, הרב משה סילברמן, כיהן כשליחו של הרבי לאוניבירסיטה במרילנד במשך עשור שנים, בין השנים תשל"ב - תשמ"ב.
על פי הוראת הרבי, הרב משה סילברמן לא פתח בית חב"ד במקום, אלא פעל לקירוב יהודים לתורה וחסידות במסגרת המוסד "בני ברית-הלל". בעקבות הוראה זו, החליטו האחראים על רישום רשימת השלוחים שנשלחו על ידי הרבי בשנת תשל"ב להשמיט את הרב סילברמן מהרשימה, על אף שפעל בשליחות הרבי ועל פי הוראותיו. כמו כן, נשמט הרב סילברמן מ"ספר השלוחים" שכלל תמונות של משפחות השלוחים הפועלים במוסדות חב"ד, היות וכאמור הוא לא פעל תחת שם חב"ד, אלא במסגרת המוסד "בני ברית-הלל".
ברכות מהרבי
הרב סילברמן זכה לאורך השנים לקבל מהרבי מספר ברכות.
קודם נישואי הוריו, בירך הרבי את החתן והכלה ש"יזכו לילדים מיוחדים".לקראת לידתו, נכנסו הוריו ליחידות אצל הרבי והרבי הורה להם להירשם בבית הרפואה מוקדם כדי שלא יצטרכו לחלל שבת ושוב בירך את הזוג .לאחר הולדתו, בהגיעו לגיל שלוש, נכנס יחד עם אביו להתברך מהרבי לקראת התספורת, והרבי בירך אותו שיהיה חסיד, ירא שמיים ולמדן.
בכ"ו חשוון תשנ"ב, עבר לפני הרבי בתור לחלוקת דולרים, וביקש את ברכתו הק' ללמוד בישיבת תורת אמת שבירושלים. הרבי הסתכל עליו בחוזקה, ענה "אמן" ונתן לו שני דולרים.
קיבל סמיכה לרבנות וערך שימוש אצל מספר רבנים: הרב פנחס הירשפרונג, הרב מרדכי שמואל אשכנזי, הרב יצחק יהודה ירוסלבסקי, הרב שניאור זלמן לבקובסקי, הרב יעקב יורוביץ', הרב יוסף בנימין וואזנר, הרב יקותיאל פרקש, הרב שמואל אלעזר שטרן ורבנים נוספים.
פעילות ציבורית
מגיד שיעור בישיבות חב"ד
- בין השנים תשנ"ט-תש"ס כיהן כמגיד שיעור בישיבת "באור חסידות חב"ד" של הרב גרשון מענדל אבצן.
- בין השנים תש"ס-תשס"ב כיהן כמגיד שיעור בסמיכה, וכמשפיע בחסידות בישיבת חב"ד חיפה.
- בין השנים תשס"ב-תשס"ז כיהן כמגיד שיעור ומשפיע בישיבת חסידי חב"ד ליובאוויטש צפת.
- בין השנים תשס"ז-תשס"ח כיהן כמגיד שיעור לסמיכה בכולל לדיינות של הרב דניאל גולדברג ע"ה בביתר עילית.
- בשנת תשס"ט כיהן לשנה כר"מ לסמיכה לתלמידים השלוחים בישיבת חב"ד באלעד.
- משנת תשס"ט מכהן כמגיד שיעור לתלמידי שיעור ג' בישיבת תומכי תמימים ראשון לציון.
שליח ומנהל בית חב"ד
בשנת תש"ס, במקביל לתפקידיו כמגיד שיעור בישיבות חב"ד, החל הרב סילברמן לפעול כשליח ומנהל בית חב"ד בעיר אלעד. במסגרת השליחו , הקים הרב סילברמן את בית הכנסת "בית מנחם" ברחוב אבטליון עבור חסידי חב"ד, ואת בית הכנסת "אור מנחם" ברחוב שמאי - עבור תושבי אלעד שאינם חסידי חב"ד, אך מעוניינים להינות מזיווה ומאורה של החסידות.
כמו כן, נוסדו בפעילותו הנמרצת גני ילדים, שיעורים בחסידות לקהל הרחב, והתוועדויות חסידיות בימי חג ומועד חסידיים.
במועדי השנה, פועל בית חב"ד שבראשותו עם ילדי אלעד, בתהלוכות ל"ג בעומר, מסיבות חנוכה, ועוד.
רב ומורה צדק
בשנת תשס"ד, נבחר לכהן כרב בית הכנסת "קהל עדת ישורון - שטפנשט" באלעד. במסגרת תפקידו, פתח בית הוראה, וכיהן כמו"צ במשך 7 שנים.
זמן קצר לאחרי עזיבת הרב הראשון של קהילת חב"ד, הרב דניאל גראבסקי, נסגר בית הכנסת "קהל עדת ישורון", ובעקבות כך חזר לבית הכנסת "בית מנחם", שם כיהן במשך שנה באופן לא רשמי כדיין ומורה צדק עבור מתפללי בית הכנסת. בשנת תש"ע, התבקש על ידי רב קהילת חב"ד, הרב שניאור זלמן ירוסלבסקי, להפסיק את פעילות בית ההוראה וכן את תפקידו כמורה צדק באלעד, בטענה שיש בזה משום השגת גבול. הרב סילברמן נענה לבקשת הרב ירוסלבסקי וסגר את בית ההוראה שבראשותו.
בעל מנגן
כבר מגיל 9, החל הרב סילברמן להלחין שירים. החל מגיל בר מצוה, זכה הרב סילברמן להלחין שירים לכבוד יום הולדתו של הרבי, וחלקם התקבלו על ידי התמימים ונוגנו בשעת ההתוועדויות.
בשנת תשנ"ה, הלחין שני שירים באנגלית בנושא גאולה ומשיח, שירים שהפכו ללהיטים במחנה גן ישראל ב"מונטריאל".
רשימת הניגונים שהלחין
- חיים שאל ממך - תשנ"ב.
- צדיק כתמר יפרח - תשנ"ג.
- ה' מלך - תשנ"ד.
- לכו נרננה - תשנ"ו.
- שירו לה' שיר חדש - תשנ"ז.
- אור זרוע לצדיק - תשנ"ח.
- מזמור שירו - תשנ"ט.
- ה' בציון גדול - תש"ס.
- וקדשתם את שנת החמישים - תש"ס.
- מזמור לתודה - תשס"א.
- לדוד מזמור - תשס"ב.
- אשכילה - תשס"ב.
- תפילה לעני - תשס"ג.
- לדוד ברכי נפשי - תשס"ד.
- ברכי נפשי - תשס"ה.
- הודו לה' קראו בשמו - תשס"ו.
- זכרני ה' ברצון עמך - תשס"ז.
- הודו לה' כי טוב - תשס"ח.
- נכון לבי אלקים - תשס"ט.
- אודה ה' מאד בפי - תש"ע.
- מטה עוזך - תשע"א.
- ראשית חכמה - תשע"ב.
- זרח בחושך - תשע"ג.
ספרים שערך
לאורך השנים, השתתף הרב סילברמן בעריכתם של מספר ספרים וחוברות:
- "נקדמה פניו בתודה" - תשנ"ו (שותף בעריכה).
- "תפארת במקדשו" - תשנ"ז .
- "כוננת מישרים" על הלכות אמירה לעכו"ם - י"ט כסלו תש"ס.
- "שומרי משפט" על הלכות טהרת המשפחה - תשס"ז.
- קונטרס "בל תשחית" על הלכות בל תשחית בשולחן ערוך אדמו"ר הזקן - כ"ד טבת תשע"ב.
- "טל ילדותך" על חושן משפט הלכות דיינים, עדות וטוען ונטען - י"ב תמוז תשע"ב.
- "באר הגאולה" בענייני גאולה ומשיח. (בשלבי עריכה לדפוס).