מנחם מענדל הורנשטיין: הבדלים בין גרסאות בדף
(←חתונתו) |
|||
שורה 5: | שורה 5: | ||
נולד בשנת [[תרס"ה]]{{הערה|1=[http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=1052 מסמך].}} לאביו ר' [[משה הורנשטיין (חתן אדמו"ר המהר"ש)|משה הורנשטיין]], שהיה מחשובי חסידי בויאן {{{הערה|דברי ר' [[יעקב לנדא]], רב [[בני ברק]].}}, ולאמו [[חיה מושקא (בת אדמו"ר המהר"ש)|חיה מושקא הורנשטיין, ביתו]] של [[אדמו"ר המהר"ש]]. | נולד בשנת [[תרס"ה]]{{הערה|1=[http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=1052 מסמך].}} לאביו ר' [[משה הורנשטיין (חתן אדמו"ר המהר"ש)|משה הורנשטיין]], שהיה מחשובי חסידי בויאן {{{הערה|דברי ר' [[יעקב לנדא]], רב [[בני ברק]].}}, ולאמו [[חיה מושקא (בת אדמו"ר המהר"ש)|חיה מושקא הורנשטיין, ביתו]] של [[אדמו"ר המהר"ש]]. | ||
==במלחמת העולם השניה== | ==במלחמת העולם השניה== |
גרסה מ־06:31, 5 בינואר 2011
הרה"ח ר' מנחם מענדל הורנשטיין היה חתן אדמו"ר הריי"צ - בעל בתו הרבנית שיינא.
צעירותו
נולד בשנת תרס"ה[1] לאביו ר' משה הורנשטיין, שהיה מחשובי חסידי בויאן {[2], ולאמו חיה מושקא הורנשטיין, ביתו של אדמו"ר המהר"ש.
במלחמת העולם השניה
כשיצא הרבי הריי"צ מפולין בעת מלחמת העולם השניה לא יצאו חתנו ובתו עימו, משום שאישור יציאה לא ניתן לאזרחי פולין, והוא היה אזרח פולין. עם זאת, עוד בהיות הרבי הריי"צ בריגא, פעלה שתדלנותו שארה"ב הסכימה לתת גם לרמ"מ הורנשטיין ולרבנית שיינא אשרות כניסה לתחומה, אך אלה לא ניתנו בפועל.
כשהגיע אדמו"ר הריי"צ לאמריקה השתדל לשלוח להם את הויזה, והם קיבלוה בנאפולי, איטליה, משם חשבו לנסוע לאמריקה. אך באותה תקופה פסקו הספינות לצאת מאיטליה לארה"ב.
הרבי הריי"צ החל להשתדל להשיג להם ויזה למדינה אחרת דרכה יוכלו לצאת, אך הדבר עלה בתוהו, והם נשארו בעמק הבכא הנאצי (תקציר מפרשה זו מופיעה באגרות קודש אדמו"ר מהוריי"צ בהערה לאגרת ד'שנו).
מותו על קידוש השם
בשלב מסויים הגיעו ידיעות לכ"ק אדמו"ר שליט"א על מותם על קידוש השם בטרבלינקה.
כדי שלא לצער את כ"ק אדמו"ר הריי"צ לא גילו לו את העניין, כפי שכתב הרבי באגרת מכ"ז מנחם אב תש"ט (אגרות קודש חלק ג' ע' קעג): "הנני ממשיך בחקו"ד ע"ד הנ"ל ולע"ע אם לא אכתוב לו אחרת נא לסדר שינהגו כל סדרי היאר"צ בימים הנ"ל אבל מבלי לפרסם אודות זה כיון שבבית כ"ק מו"ח אדמו"ר שליט"א אינם יודעים עד"ז אם יגלה את הנ"ל ללנדא (הכונה לרה"ח ר' פינחס לנדא, גיסו של רמ"מ הורנשטיין - רעייתו מרת רחל הייתה אחותו של הרמ"מ הורנשטיין) נא להוסיף שלא יזכירו עד"ז במכתביהם לכאן מטעם הנ"ל".
סיפור גורלם
רק בכ"ה חשון תשי"א פירסם הרבי (בהקדמה לקונטרס מאמרים של הרבי הריי"צ שיצא אז לאור) את מה שעלה בגורלם: "קונטרס זה מוקדש הוא לזכות בתו הצעירה של כ"ק מו"ח אדמו"ר זצוקללה"ה נבג"מ זי"ע הכ"מ גיסתי הרבנית מרת שיינא ולזכות חתנו גיסי הרב מנחם מענדל הכהן בן הרבנית מרת חי' מושקא (בת כ"ק אדמו"ר מהר"ש זצוקללה"ה נבג"מ זי"ע).
- עד היום אין עוד ידיעות ברורות למדי אודותם - מלבד הבא להלן - ולכן באים שמותיהם כנ"ל, בלי תוספת נוסח ברכת כו' אח"ז - ונתעכבה ההדפסה כל זמן זה מפני צערם של אלו מבני המשפחה שלא ידעו אודות הבא להלן עד עתה.
. . . על פי מכתבו של מר מרדכי אונראד שיחי', שהי' במחנה טרעבלינקע, נמצא שם - בשנת תש"ב - ב"באראק" אחד עם גיסי הרב מ"מ הכהן. והוא סיפר לו אשר בבאראק שני שם נמצאים אמו - הרבנית מרת חי' מושקא - ורעיתו - הרבנית מרת שיינא. ט"ו אלול תש"ב הביא ה"קאפא" להרמ"מ פתקא מרעיתו אשר ביום יד' אלול נלקחה אמו להובילה להכבשונות. ג' תשרי תש"ג בא הקאפא וסיפר להם, אשר ביום שני דראש השנה תש"ג הובילו את רעיתו להכבשונות.כ"ה חשוון תש"ג כשחזר מר מרדכי שי' מעבודתו לא מצא את הרב הרמ"מ בבאראק. ואלו שעבדו עמו ספרו לו, אשר לקחוהו ממקום העבודה, עם עוד קבוצת יהודים, ע"מ להובילם לכבשונות".