11,377
עריכות
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{לעריכה}} | {{לעריכה}} | ||
[[קובץ:נחלת בנימין 5.jpeg|250px|ממוזער|שמאל|הכניסה לבית הכנסת, ניתן לראות בקטן את השלט "בית הכנסת מרכז חב"ד". תמונה מסביבות שנת תש"ל]] | [[קובץ:נחלת בנימין 5.jpeg|250px|ממוזער|שמאל|הכניסה לבית הכנסת, ניתן לראות בקטן את השלט "בית הכנסת מרכז חב"ד". תמונה מסביבות שנת תש"ל]] | ||
'''בית כנסת מרכז חב"ד [[תל אביב]]''' (ידוע יותר על שם הרחובות בהן שכן בית הכנסת: מונטיפיורי, '''נחלת בנימין''', יבנה) הוא [[בית כנסת]] חב"די מהראשונים ב[[תל אביב]]. | '''בית כנסת מרכז חב"ד [[תל אביב]]''' (ידוע יותר על שם הרחובות בהן שכן בית הכנסת: מונטיפיורי, '''נחלת בנימין''', וכיום יבנה) הוא [[בית כנסת]] חב"די מהראשונים ב[[תל אביב]]. | ||
בית הכנסת היווה את המרכז של קהילת חב"ד בתל אביב, שהייתה מהקהילות המרכזיות{{הערה|באותה תקופה היו קהילות חב"דיות גדולות בירושלים, תל אביב וכפר חב"ד}} בארץ הקודש בעשר שנים האחרונות של [[הדור השישי]] ובימי הבראשית של [[הדור השביעי]]. | בית הכנסת היווה את המרכז של קהילת חב"ד בתל אביב, שהייתה מהקהילות המרכזיות{{הערה|באותה תקופה היו קהילות חב"דיות גדולות בירושלים, תל אביב וכפר חב"ד}} בארץ הקודש בעשר שנים האחרונות של [[הדור השישי]] ובימי הבראשית של [[הדור השביעי]]. | ||
שורה 31: | שורה 31: | ||
===מונטיפיורי=== | ===מונטיפיורי=== | ||
קבוצה{{הערה|הערך | קבוצה{{הערה|הערך מבוסס על כתבותיו של ר' [[שניאור זלמן ברגר]], במיוחד בכתבה בבטאון [[בית משיח (שבועון)|בית משיח]] גליון 696.}} גדולה מהחסידים שיצאו מרוסיה בשנים [[תרצ"ד]]-[[תרצ"ז|ז]] עלו לארץ ישראל. תחילה, שכרו החסידים דירה קטנה לבית כנסת ברחוב מונטיפיורי 36, ובו התפללו, התוועדו וחיו את חייהם החסידיים. רב בית הכנסת היה הרב [[שלמה יוסף זווין]] עד מעברו לירושלים, אז נבחר הרב [[חיים אליעזר קרסיק]] לתפקיד. | ||
===נחלת בנימין=== | ===נחלת בנימין=== | ||
הקהילה החב"דית במקום הלכה והתרחבה, ובית הכנסת הישן ברחוב מונטיפיורי היה צר מהכיל את המתפללים. בשנת [[ת"ש]] עברו המתפללים להתפלל בבית הכנסת, במקום שכור בדמי מפתח{{הערה|"דמי מפתח" הוא כינוי למחיר שמשולם לבעל נכס, לרוב על ידי הדייר, עבור הזכות לשכור את הנכס לתקופה בלתי מוגבלת. הרוכש זכויות בנכס בדמי מפתח משלם לבעל הנכס מחיר השווה בדרך כלל ל-60% משווי הבעלות בו ומקבל את המפתח לנכס, ומכאן כינוי העסקה, השכירות בדרך כלל בעסקה כזו נמוכה מאוד מהמקובל בשוק, וע"פ רוב אינה נתנת להעלאה}} ברחוב נחלת בנימין{{הערה|רחוב נחלת בנימין ידוע כיום בעיקר בזכות המדרחוב הנמצא בחלקו הצפוני שבו פועל יריד | הקהילה החב"דית במקום הלכה והתרחבה, ובית הכנסת הישן ברחוב מונטיפיורי היה צר מהכיל את המתפללים. בשנת [[ת"ש]] עברו המתפללים להתפלל בבית הכנסת, במקום שכור בדמי מפתח{{הערה|"דמי מפתח" הוא כינוי למחיר שמשולם לבעל נכס, לרוב על ידי הדייר, עבור הזכות לשכור את הנכס לתקופה בלתי מוגבלת. הרוכש זכויות בנכס בדמי מפתח משלם לבעל הנכס מחיר השווה בדרך כלל ל-60% משווי הבעלות בו ומקבל את המפתח לנכס, ומכאן כינוי העסקה, השכירות בדרך כלל בעסקה כזו נמוכה מאוד מהמקובל בשוק, וע"פ רוב אינה נתנת להעלאה}} ברחוב נחלת בנימין{{הערה|רחוב נחלת בנימין ידוע כיום בעיקר בזכות המדרחוב הנמצא בחלקו הצפוני שבו פועל יריד אומנות. כמו כן הוא ידוע בזכות חנויות הבדים הרבות הנמצאות לכל אורכו.}} 23. בית הכנסת מוקם בקומה ראשונה, ובקומה השניה שכן 'שטיבל' של חסידי [[גור]]{{הערה|הקומה השנייה נמכרה מאוחר יותר לאנשים פרטיים.}}. | ||
===ועד הבנין=== | ===ועד הבנין=== | ||
[[ספר תורה|ספרי התורה]] בבית הכנסת, היו מושאלים, וביוזמת המתפללים החלה בשנת [[תש"ב]] כתיבת ספר תורה במיוחד לבית הכנסת, ובו' בכסלו [[תש"ג]] הוכנס הספר. הרב [[אליעזר קרסיק]] שכיהן כרב הקהילה, כאב את העובדה שטרם נבנה בית הכנסת ראוי לשמו, שכן גם מבנה בית הכנסת בנחלת בנימין היה צר מהכיל את מתפללי בית הכנסת ואת ההתוועדויות החסידיות שנערכו בו. באותו אירוע רב משתתפים של הכנסת ספר תורה, הוא נשא דברים בנושא. בפתיחת דבריו ציטט ממכתב [[אדמו"ר הריי"צ]], בנוגע לבניית בית הכנסת{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/maharyatz/ig/14/5244.htm אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ]}}. ולאחר מכן דיבר אודות מעלת וחשיבות בניית בית כנסת חב"ד בתל אביב: {{ציטוטון|אני חושב שלמותר לבאר לאנ"ש גודל הנחיצות בבנין בית כנסת חב"ד, כל אגודה ואגודה פה יש לה מקומה, ואנחנו שהננו באמת כל העורק חיים ביהדות אין לנו מקום, ביומא דפגרא כמו בי"ט כסלו וכדומה, מוכרחים הרבה אנ"ש ללכת הביתה באין אפשרות בשום אופן להיכנס, ואם היה אצלנו מקום קבוע היו מתרבים המתפללים כל השנה}}. | [[ספר תורה|ספרי התורה]] בבית הכנסת, היו מושאלים, וביוזמת המתפללים החלה בשנת [[תש"ב]] כתיבת ספר תורה במיוחד לבית הכנסת, ובו' בכסלו [[תש"ג]] הוכנס הספר. הרב [[אליעזר קרסיק]] שכיהן כרב הקהילה, כאב את העובדה שטרם נבנה בית הכנסת ראוי לשמו, שכן גם מבנה בית הכנסת בנחלת בנימין היה צר מהכיל את מתפללי בית הכנסת ואת ההתוועדויות החסידיות שנערכו בו. באותו אירוע רב משתתפים של הכנסת ספר תורה, הוא נשא דברים בנושא. בפתיחת דבריו ציטט ממכתב [[אדמו"ר הריי"צ]], בנוגע לבניית בית הכנסת{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/maharyatz/ig/14/5244.htm אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ]}}. ולאחר מכן דיבר אודות מעלת וחשיבות בניית בית כנסת חב"ד בתל אביב: {{ציטוטון|אני חושב שלמותר לבאר לאנ"ש גודל הנחיצות בבנין בית כנסת חב"ד, כל אגודה ואגודה פה יש לה מקומה, ואנחנו שהננו באמת כל העורק חיים ביהדות אין לנו מקום, ביומא דפגרא כמו בי"ט כסלו וכדומה, מוכרחים הרבה אנ"ש ללכת הביתה באין אפשרות בשום אופן להיכנס, ואם היה אצלנו מקום קבוע היו מתרבים המתפללים כל השנה}}. | ||
בו במקום נבחרו חברי ועד הבנין מקרב המתפללים הקבועים: הרב [[אליעזר קרסיק]] עצמו, ר' נחום יהושע ארשלר, ר' [[פנחס אלטהויז]], ר' [[משה גוראריה]], ר' יצחק אייזיק קריבושיי, ר' ישעיהו גינזבורג, ר' [[נפתלי דוליצקי]], ר' ברוך אליהו | בו במקום נבחרו חברי ועד הבנין מקרב המתפללים הקבועים: הרב [[אליעזר קרסיק]] עצמו, ר' נחום יהושע ארשלר, ר' [[פנחס אלטהויז]], ר' [[משה גוראריה]], ר' יצחק אייזיק קריבושיי, ר' ישעיהו גינזבורג, ר' [[נפתלי דוליצקי]], ר' [[ברוך אליהו שניאורסון]] ור' משה פישקין. | ||
שבוע לאחר מכן התקיימה אסיפה ראשונה, במהלכה מונה רב הקהילה ליו"ר הועד. באסיפה הוחלט כי הועד צריך להשיג מגרש לבנייה במרכז העיר, שיתאים לבנין בית כנסת גדול עם כל הפרטים שאדמו"ר הריי"צ דרש במכתב הנזכר. | שבוע לאחר מכן התקיימה אסיפה ראשונה, במהלכה מונה רב הקהילה ליו"ר הועד. באסיפה הוחלט כי הועד צריך להשיג מגרש לבנייה במרכז העיר, שיתאים לבנין בית כנסת גדול עם כל הפרטים שאדמו"ר הריי"צ דרש במכתב הנזכר. | ||
שורה 48: | שורה 47: | ||
לאחר קשיים רבים הפעילות להקמת בית הכנסת הופסקה. גם בשנים הבאות נערכו ניסיונות שונים להתארגן לקראת בניית בית כנסת ראוי לשמו, אך ללא הצלחה. כך נותרה קהילת חב"ד בתל אביב במשך עשרות בשנים במבנה הצר יחסית. | לאחר קשיים רבים הפעילות להקמת בית הכנסת הופסקה. גם בשנים הבאות נערכו ניסיונות שונים להתארגן לקראת בניית בית כנסת ראוי לשמו, אך ללא הצלחה. כך נותרה קהילת חב"ד בתל אביב במשך עשרות בשנים במבנה הצר יחסית. | ||
מאז שנת [[תשמ"ו]] קטע הרחוב שלפני הבית הכנסת הפך ל{{מונחון|מדרחוב|רחוב עם תנועת כלי רכב והולכי רגל במשותף,}}. אזור "נחלת בנימין" כיום נחשב למקום יוקרתי של אמנים, אך במשך שנים המקום היה פשוט יותר{{הערה|חלק מהתוכן להלן מתוך [https://col.org.il/news/115660 רגע לפני הריסת בית הכנסת: הרב בוטמן משחזר] {{COL}}}}. | |||
אזור{{הערה|חלק מהתוכן להלן מתוך [https://col.org.il/news/115660 רגע לפני הריסת בית הכנסת: הרב בוטמן משחזר] {{COL}} | |||
===שיפוץ וחידוש=== | ===שיפוץ וחידוש=== | ||
בית הכנסת היה פשוט במראהו, בהתחלה היה שני חדרים, ובשנים מאוחרות יותר | בית הכנסת היה פשוט במראהו, בהתחלה היה שני חדרים, ובשנים מאוחרות יותר בנו את העזרת נשים בשלושה שלבים. | ||
הרב [[חיים שמריהו גוראריה]] תרם את הארון קודש, ונמכרה לו הזכות בשש וחצי אלף דולר, סכום שהספיק לא רק לבנין ארון קודש מפואר אלא גם לדברים נוספים. סביב כותלי בית הכנסת היו ארונות ספרים רבים, עם ספרי נגלה וחסידות, ובראשם ספרי הרבי. | |||
בשנות המ"מים, יהודי שהתקרב לתורה ומצוות על ידי הרב [[שלום בער בוטמן]] בשם משה גוסרוו לנצ'ביקי, תרם ריהוט ושיפוץ של כל בית הכנסת. וכן המנורות, אך שלטי ההקדשות על המנורות נשארו ישנים שתרמו זקני החסידים על שם יקיריהם. על פי הוראת משפיע בית הכנסת הרב בוטמן, נשארו שני שולחנות ישנים וספסל כהמשך של הדורות: "כי עליהם חסידים בכו ביום הכיפורים, ורקדו בשמחת תורה" כדבריו. | |||
במערב בית הכנסת היה מטבחון קטן, שממנו הוציאו במהלך השנים כיבוד להתוועדויות ולקידושים. בקיר הצפוני של בית הכנסת | במערב בית הכנסת היה מטבחון קטן, שממנו הוציאו במהלך השנים כיבוד עשיר להתוועדויות ולקידושים. בקיר הצפוני של בית הכנסת הייתה תלויה תמונה של הרבי. ולידה לוח כולל חב"ד. | ||
בפינה דרומית מזרחית יש מקום מיוחד לרב בית הכנסת. על המפה בסטנדר של החזן מוזכר הרב הראשון של בית הכנסת הרב קרסיק. | בפינה דרומית מזרחית יש מקום מיוחד לרב בית הכנסת. על המפה בסטנדר של החזן מוזכר הרב הראשון של בית הכנסת הרב קרסיק. | ||
בשנים מאוחרות יותר הקימו אוהל גדול בחצר האחורית של בית הכנסת, במקום בו עמדה | בשנים מאוחרות יותר הקימו אוהל גדול בחצר האחורית של בית הכנסת, במקום בו עמדה ה[[סוכה]], בו התקיימו הקידושים וההתוועדויות לנשים. | ||
==האווירה בבית הכנסת== | ==האווירה בבית הכנסת== | ||
שורה 73: | שורה 65: | ||
על האווירה המיוחדת בבית הכנסת בימים ההם, סיפר הרב [[יצחק גנזבורג|יצחק (איצק'ה) גנזבורג]]{{הערה|בספרו "חייל בשירות הרבי"}}: | על האווירה המיוחדת בבית הכנסת בימים ההם, סיפר הרב [[יצחק גנזבורג|יצחק (איצק'ה) גנזבורג]]{{הערה|בספרו "חייל בשירות הרבי"}}: | ||
{{ציטוטון|בית הכנסת שקק חיים מהשעות המוקדמות של הבוקר, עד השעות המאוחרות של הלילה. הרב קרסיק מסר שיעור בגמרא; הרב שלמה תומרקין מסר שיעור בעין-יעקב, והרב נחום גולדשמיד מסר שיעור בחסידות. | {{ציטוטון|בית הכנסת שקק חיים מהשעות המוקדמות של הבוקר, עד השעות המאוחרות של הלילה. הרב קרסיק מסר שיעור בגמרא; הרב שלמה תומרקין מסר שיעור בעין-יעקב, והרב נחום גולדשמיד מסר שיעור בחסידות. | ||
"הייתה תקופה שבכל שבת בבוקר היו הולכים לביתו של אחד מאנ"ש לשיעור חסידות, כל שבת בבית אחר. פעם זה היה בביתו של הרב קרסיק, פעם בביתו של הרב משה ירוסלבסקי, ופעם בביתינו. הרעיון היה להפיח חיים בבתי אנ"ש. רק לאחר השיעור היו הולכים כולם יחד להתפלל בבית | "הייתה תקופה שבכל שבת בבוקר היו הולכים לביתו של אחד מאנ"ש לשיעור חסידות, כל שבת בבית אחר. פעם זה היה בביתו של הרב קרסיק, פעם בביתו של הרב משה ירוסלבסקי, ופעם בביתינו. הרעיון היה להפיח חיים בבתי אנ"ש. רק לאחר השיעור היו הולכים כולם יחד להתפלל בבית הכנסת.}} | ||
הרב [[חיים אשכנזי]] סיפר: | הרב [[חיים אשכנזי]] סיפר: |
עריכות