מרדכי רוקח: הבדלים בין גרסאות בדף
שמואל חיים (שיחה | תרומות) מ (הוספת קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרס"א באמצעות HotCat) |
דוד קורצוג (שיחה | תרומות) (סידור קטגוריה) |
||
שורה 30: | שורה 30: | ||
[[קטגוריה:רבנים]] | [[קטגוריה:רבנים]] | ||
[[קטגוריה:אישים הטמונים בבית העלמין בטבריה]] | [[קטגוריה:אישים הטמונים בבית העלמין בטבריה]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרס"א]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תש"י]] | [[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תש"י]] | ||
גרסה מ־05:02, 28 בפברואר 2022
![](/images/thumb/b/b1/Orig_F1CD8B92F6954F989E32CAEEC5ECAD26.jpg/220px-Orig_F1CD8B92F6954F989E32CAEEC5ECAD26.jpg)
![](/images/thumb/0/0c/%D7%94%D7%92%D7%A8%D7%97_%D7%A0%D7%90%D7%94_%D7%95%D7%94%D7%90%D7%93%D7%9E%D7%95%D7%A8_%D7%9E%D7%91%D7%95%D7%9C%D7%92%D7%A8%D7%99%D7%94.jpg/220px-%D7%94%D7%92%D7%A8%D7%97_%D7%A0%D7%90%D7%94_%D7%95%D7%94%D7%90%D7%93%D7%9E%D7%95%D7%A8_%D7%9E%D7%91%D7%95%D7%9C%D7%92%D7%A8%D7%99%D7%94.jpg)
רבי מרדכי רוקח מבילגוריי (המכונה גם 'בילגוריא', עיר בדרום מזרח פולין; תרס"א - כ"ה חשוון תש"י) היה בנו של רבי יששכר דוב רוקח (הראשון) מבעלזא, ואחיו של רבי אהרן רוקח מבעלזא. למרות גדלותו הכניע את עצמו כליל לאחיו הקדוש.
לאחר פטירת אחיו רבי אהרן, מונה בנו של רבי מרדכי - הרב רבי יששכר דוב רוקח (השני) לאדמו"ר מבעלזא.
כולנו תלמידיו של הצדיק מליובאוויטש
בהתועדות י"ב תמוז שנערכה בהיכל ישיבת "תורת אמת" בירושלים בשנת תש"ה, שלח הרבי מבעלזא כשלוחו האישי, את אחיו רבי מרדכי רוקח מבילגוריה.
ב"קובץ ליובאוויטש" גליון 9 שיצא לאור באותה שנה מסופר אודות אותה התוועדות, וכך מסופר שם אודות דבריו של הרב מבילגוריא:
"הרבי מבעלזא לא יכול היה להשתתף באופן אישי בשמחה, בגלל חלישות בריאותו. בשמו דיבר אחיו האדמו"ר מבילגוריא שליט"א אשר ברך בשמו ובשם הרבי מבעלזא שליט"א את הרבי, בברכת רפואה שלימה ואריכות ימים ושנים טובות."
"הוא הדגיש, כי בזמן אשר האזור של לעמבערג וחלק גדול מפולין היו כבר מוקפים על ידי הרוסים, הרי הקהילות החרדיות שהיו שם, המשיכו להתקיים ולקיים תורה ומצוות במסירות נפש, בגלל הידיעה על הפעולות של מסירות הנפש שהרבי פעל ועשה ברוסיה."
"בפרט הזה של ה"מסירות נפש" - זעק הרבי מבילגוריא - הרי אנו כולנו תלמידיו של הצדיק מליובאוויטש. ובזה היא התועלת של חגיגה זו, שנת היובל תרנ"ה- תש"ה לפעילות הכלל הקדושה של הרבי, שהוא אינו צריך את הכבוד הזה, אלא שזהו מיפגן עבורנו, בכדי שנלמד ממנו את המסירות נפש לקיום התורה והיהדות, כפי שהוא עשה בעבר וממשיך לעשות בהווה."
נפטר בתל אביב בכ"ה חשוון תש"י ומקום קבורתו בבית העלמין בטבריה.
ספריו
- פרשת מרדכי
קישורים חיצונים
חב"ד וגדולי ישראל |
---|
חב"ד ובנותיה |
חסידות חב"ד ליובאוויטש חסידות סטרשלה ● התפצלות חסידות חב"ד (תרכ"ו) • חב"ד קאפוסט • חב"ד ליאדי • חב"ד ניעז'ין ● חסידות אוורוטש |
חצרות רוסיה ליטא ואוקראינה |
ברסלב • טולנא • סלונים • סקווירא • פינסק קרלין • צ'רנוביל • קרלין • צ'רקס • רחמסטריבקא • רוז'ין • צ'ורטקוב • סקוליא |
חצרות גליציה |
באבוב • צאנז • מחנובקה • פשברסק • בעלז • נדבורנא • ביטשינא • קרטשניף • זוטשקא |
חצרות פולין ווואהלין |
אמשינוב • גור • זוויהל • לעלוב • סטרופקוב • ראדזין • ביאלא • פשיסחא • אוז'רוב |
חצרות הונגריה ורומניה |
פאפא • ויז'ניץ • סאטמאר • ערלוי |
חצרות ארץ ישראל ומרוקו |
שומרי אמונים • אשלג • אבוחצירא |