מאיר שמחה חן: הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
הרב '''מאיר שמחה חן''' | הרב '''מאיר שמחה חן''' ([[תרכ"ב]] - [[תרצ"ד]]) היה גביר שנשלח לארץ ישראל על ידי [[אדמו"ר הרש"ב]]. | ||
ר' מאיר שמחה היה גביר גדול, שהתמסר לצרכי הכלל וללימוד ה[[חסידות]]. בשנת [[תרס"ח]] נשלח על ידי [[אדמו"ר הרש"ב]] ל[[ארץ הקודש]] להתחקות על מצב הענינים | ==תולדות חיים== | ||
נולד בשנת [[תרכ"ב]] לאביו הרב [[אברהם אהרן חן (בן הרב פרץ)|אברהם אהרן חן]], בנו של הרב [[פרץ חן]], רבה של [[נעוול]]. ר' אברהם אהרן נפטר בצעירותו, ומיני אז התחנך ר' מאיר שמחה אצל סבו הרב פרץ חן. | |||
ר' מאיר שמחה היה גביר גדול, שהתמסר לצרכי הכלל וללימוד ה[[חסידות]]. בשנת [[תרס"ח]] נשלח על ידי [[אדמו"ר הרש"ב]] ל[[ארץ הקודש]] להתחקות על מצב הענינים{{הערה|1= אגרות קודש אדמו"ר הרש"ב ד עמ' רעא (332).}}. | |||
נפטר ביום [[ד' בשבט]] [[תרצ"ד]]. | נפטר ביום [[ד' בשבט]] [[תרצ"ד]]. |
גרסה מ־17:15, 20 באפריל 2021
הרב מאיר שמחה חן (תרכ"ב - תרצ"ד) היה גביר שנשלח לארץ ישראל על ידי אדמו"ר הרש"ב.
תולדות חיים
נולד בשנת תרכ"ב לאביו הרב אברהם אהרן חן, בנו של הרב פרץ חן, רבה של נעוול. ר' אברהם אהרן נפטר בצעירותו, ומיני אז התחנך ר' מאיר שמחה אצל סבו הרב פרץ חן.
ר' מאיר שמחה היה גביר גדול, שהתמסר לצרכי הכלל וללימוד החסידות. בשנת תרס"ח נשלח על ידי אדמו"ר הרש"ב לארץ הקודש להתחקות על מצב הענינים[1].
משפחתו
- בנו, ר' פרץ חן
- בנו, ר' יוסף יהודה חן - שד"ר מוסדות חב"ד בצרפת
- חתנו, הרב שמואל בטוויניקוב - מראשוני התמימים בליובאוויטש, השתדך עם בתו של ר' מאיר שמחה על ידי הרבי הרש"ב.
- חתנו, רבי שמואל לייב לווין מפאריטש - רבה של העיר אמליה קטנה, קיבל את הרבנות בהוראת אדמו"ר הרש"ב[2].
- חתנו, הרב זאב וולף שטיינגרט - תמים מתומכי תמימים ליובאוויטש, [המכונה וועלוועל באטשייקאווער] אשר מסר נפשו על הפצת היהדות נפטר כ"א שבט ה'תשכ"ז ומ"כ בבית החיים מוסקבה[3].
- חתנו, הרב שמואל שטיינגרט - אחיו מאב של ר' זאב וולף.
- חתנו, הרב עוזיאל חזנוב - שוחט, מזקני החסידים[4].
- חתנו, רבי יהודה בוטרשוולי - רב בקולאש[5].
לקריאה נוספת
הערות שוליים
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר הרש"ב ד עמ' רעא (332).
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר מוהרש"ב (530).
- ↑ ראה ליובאוויטש וחייליה בערכו, שבועון בית משיח מחודש תמוז תשנ"ח(?).
- ↑ ראה מאמרו של שניאור זלמן ברגר בשבועון בית משיח גליון 412.
- ↑ אגרות קודש אדמו"ר מוהריי"צ יא עמ' קו (139)).