ישיבת צמח צדק: הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
שמואל חיים (שיחה | תרומות) אין תקציר עריכה |
מ (החלפת טקסט – " " ב־" ") |
||
שורה 10: | שורה 10: | ||
==היסטוריה== | ==היסטוריה== | ||
{{להשלים}} | {{להשלים}} | ||
הישיבה נפתחה בתום [[מלחמת העולם הראשונה]], בשנת [[תר"פ]] או [[תרפ"א]]{{הערה|מתוך "פרטי-כל" ששלחו חברי ההנהלה והמועצה של "[[כולל חב"ד]]" אל [[אדמו"ר הריי"צ]] בי"ט [[אדר]] [[תרח"צ]].}}, אז התחילו מגורשי [[ארץ הקודש]]{{הערה|אנשים שגורשו מארץ ישראל ע"י הבריטים}} לחזור לביתם. בני | הישיבה נפתחה בתום [[מלחמת העולם הראשונה]], בשנת [[תר"פ]] או [[תרפ"א]]{{הערה|מתוך "פרטי-כל" ששלחו חברי ההנהלה והמועצה של "[[כולל חב"ד]]" אל [[אדמו"ר הריי"צ]] בי"ט [[אדר]] [[תרח"צ]].}}, אז התחילו מגורשי [[ארץ הקודש]]{{הערה|אנשים שגורשו מארץ ישראל ע"י הבריטים}} לחזור לביתם. בני העיר [[חברון]] לא חזרו עוד לחברון אלא התיישבו בעיקר ב[[ירושלים]]. | ||
רבי [[מנחם מענדל נאה]], יסד את הישיבה עם שובו אחרי [[מלחמת עולם הראשונה]] מגלותו במצרים ובגשתו לתקן את בדקי הכולל, הייתה יסוד הישיבה אחת משרשרת פעולותיו החשובות. | רבי [[מנחם מענדל נאה]], יסד את הישיבה עם שובו אחרי [[מלחמת עולם הראשונה]] מגלותו במצרים ובגשתו לתקן את בדקי הכולל, הייתה יסוד הישיבה אחת משרשרת פעולותיו החשובות. |
גרסה מ־00:30, 11 בפברואר 2021
ישיבת צמח צדק | |
---|---|
תאריך יסוד | תר"פ - תרפ"א |
מיקום | ירושלים |
ראש הישיבה | מנחם מענדל נאה |
מספר תלמידים | 22 |
ישיבת צמח צדק הינה ישיבה שנפתחה לאחר מלחמת העולם הראשונה על ידי מגורשי ארץ ישראל שחזרו לארץ והתיישבו בירושלים. הישיבה זכתה להתייחסות מיוחדת מאדמו"ר הריי"צ.
היסטוריה
הישיבה נפתחה בתום מלחמת העולם הראשונה, בשנת תר"פ או תרפ"א[1], אז התחילו מגורשי ארץ הקודש[2] לחזור לביתם. בני העיר חברון לא חזרו עוד לחברון אלא התיישבו בעיקר בירושלים.
רבי מנחם מענדל נאה, יסד את הישיבה עם שובו אחרי מלחמת עולם הראשונה מגלותו במצרים ובגשתו לתקן את בדקי הכולל, הייתה יסוד הישיבה אחת משרשרת פעולותיו החשובות.
בישיבה למדו 22 תלמידים . תלמידים אלו הם אברכים הלומדים בכוללות השונים שבירושלים, ושעתיים ביום באים ללמוד בבית הכנסת "בית מנחם" דא"ח ומשניות.
התענינות ועזרת אדמו"ר הריי"צ לישיבה הזאת הייתה מרובה. באגרות מרובות כותב על דבר הישיבה הזאת באגרותיו[3].
הערות שוליים
- ↑ מתוך "פרטי-כל" ששלחו חברי ההנהלה והמועצה של "כולל חב"ד" אל אדמו"ר הריי"צ בי"ט אדר תרח"צ.
- ↑ אנשים שגורשו מארץ ישראל ע"י הבריטים
- ↑ ראה במפתח הכללי שבאגרות קודש שלו חלק י"ב ע' שסד.