צבי פסח פרנק: הבדלים בין גרסאות בדף
מאין תקציר עריכה |
מאין תקציר עריכה |
||
שורה 26: | שורה 26: | ||
בשנת [[תשט"ז]] בעת ביקור ה[[שלוחים לארץ הקודש תשט"ז|השלוחים לארץ הקודש]] הם הגיעו לבקר את הרב פרנק, במהלך הפגישה דיבר הרב פרנק על [[הרבי]] ואמר שהוא כמו [[מלך]] שע"י [[לימוד תורה|לימוד התורה שלו]] מתבטלים אליו כל ישראל, בסוף הפגישה הוא אף ביקש שימסרו ד"ש ל[[הרבי]]{{הערה|כפר חב"ד,גיליון 911,עמ' 41}}. | בשנת [[תשט"ז]] בעת ביקור ה[[שלוחים לארץ הקודש תשט"ז|השלוחים לארץ הקודש]] הם הגיעו לבקר את הרב פרנק, במהלך הפגישה דיבר הרב פרנק על [[הרבי]] ואמר שהוא כמו [[מלך]] שע"י [[לימוד תורה|לימוד התורה שלו]] מתבטלים אליו כל ישראל, בסוף הפגישה הוא אף ביקש שימסרו ד"ש ל[[הרבי]]{{הערה|כפר חב"ד,גיליון 911,עמ' 41}}. | ||
[[הרבי]] הרבה להזכיר את פסקיו של הרב פרנק בשיחותיו ומכתביו, באחת מהשיחות תמה [[הרבי]] אודות אחד מפסקי ההלכה של הרב פרנק{{הערה|ליקוטי שיחות,כרך י"ז,עמ' 504}}. | [[הרבי]] הרבה להזכיר את פסקיו של הרב פרנק בשיחותיו ומכתביו, באחת מהשיחות תמה [[הרבי]] אודות אחד מפסקי ההלכה של הרב פרנק{{הערה|ליקוטי שיחות, כרך י"ז, עמ' 504}}. | ||
נלחם נגד [[חוק מיהו יהודי]] וכנגד [[נסיעת אוניות ישראליות בשבת]] כהוראת [[הרבי]]. | נלחם נגד [[חוק מיהו יהודי]] וכנגד [[נסיעת אוניות ישראליות בשבת]] כהוראת [[הרבי]]. | ||
הרב [[שלמה יצחק פרנק]] הוא מצאצאיו. | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=11091&CategoryID=1914 קשרי הרב פרנק עם הרבי וחב"ד] | *[http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=11091&CategoryID=1914 קשרי הרב פרנק עם הרבי וחב"ד] | ||
{{אחרונים}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:רבני ערים]] | |||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:אישים בירושלים]] |
גרסה מ־19:47, 3 בדצמבר 2020
![](/images/a/a5/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%A4%D7%A8%D7%A0%D7%A7_2.jpg)
רבי צבי פסח פראנק (? - כ"א כסלו תשכ"א) היה רב, פוסק ממייסדי הרבנות הראשית, רבה האשכנזי של ירושלים.
תולדות חיים
נולד בכ"א בטבת תרל"ג בקובנא שבליטא לאביו הרב יהודה לייב פרנק ומלכה, למד בישיבות סלבודקה וטלז, בשנת תרנ"ג עלה לארץ ישראל מעט לפני משפחתו. בשנת תרנ"ה נשא את גיטה מלכה בתו של הרב דוד שפירא.
בשנת תרס"ח התמנה כדיין בבית דין האשכנזי (פרושי) בירושלים, בו כיהן חמיו כראב"ד, לאחר ששנה שימש כנספח. בשנת תרע"ח מונה לאב בית הדין, ושימש בתפקיד במשך ארבעים שנה.
כשנתו הטוקים פקודה להגלות את כל בעלי אזרחות ארצות הברית בארץ, עקב מצב המלחמה עם ארה"ב, התחבא הרב פרנק, מה שגרם למאסרם של אשתו ובנו הקטן, אשתו שלחה לו מכתב בו ביקשה שלא יסגיר את עצמו כדי לשחררה, והיא נמלטה מהמאסר.
הרב היה פרנק ממייסדי הרבנות הראשית לישראל, גם שם שימש כאב"ד. בשנת תרצ"ה לאחר פטירת הרב קוק מונה הרב פרנק לרבה האשכנזי של ירושלים במקומו.שימש כרבה של ירושלים במשך 35 שנה.
הרב פרנק היה אמנם ליטאי, אך הוא תמך ברעיונות ציוניים-דתיים כגון האתחלתא דגאולה.
קשריו עם חב"ד
בשנת תרע"ב כאשר נפתח ישיבת תורת אמת בירושלים מונה הרב פרנק לראש הישיבה.[1].
על אך שהרב פרנק לא ראה את הרבי הוא העריץ וסיפר בגדולתו.
בשנת תש"ח פנה הרב משה גוראריה להרבי אודות גיוס כספים בתגובה עונה לו הרבי:"ואולי כדאי שינסו גם עתה שישתדל בעדם הרב פראנק"[2].
בתקופה שלאחר י' שבט תש"י הגיע הרב חרל"פ לבקר את הרב פרנק, במהלך הפגישה התעניין הרב פרנק אודות מצב בחב"ד ושאל:"מה נשמע בליובאוויטש?" בתגובה ענה לו הרב חרל"פ:"הרבי השאיר אחריו חתן, שהחסידים רוצים בו באמת והוא אינו רוצה באמת"[3].
בשנת תשט"ז בעת ביקור ההשלוחים לארץ הקודש הם הגיעו לבקר את הרב פרנק, במהלך הפגישה דיבר הרב פרנק על הרבי ואמר שהוא כמו מלך שע"י לימוד התורה שלו מתבטלים אליו כל ישראל, בסוף הפגישה הוא אף ביקש שימסרו ד"ש להרבי[4].
הרבי הרבה להזכיר את פסקיו של הרב פרנק בשיחותיו ומכתביו, באחת מהשיחות תמה הרבי אודות אחד מפסקי ההלכה של הרב פרנק[5].
נלחם נגד חוק מיהו יהודי וכנגד נסיעת אוניות ישראליות בשבת כהוראת הרבי.
הרב שלמה יצחק פרנק הוא מצאצאיו.
קישורים חיצוניים