שמואל אליהו טאוב: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (שמואל חיים, הינו זה בהווה) |
מ (←תולדות חייו) |
||
שורה 9: | שורה 9: | ||
רבי '''שמואל אליהו טאוב''' ([[ד' אדר]] [[תרס"ה]] - [[ד' אייר]] [[תשמ"ד]]) היה האדמו"ר השלישי של [[חסידות מודזי'ץ]]. | רבי '''שמואל אליהו טאוב''' ([[ד' אדר]] [[תרס"ה]] - [[ד' אייר]] [[תשמ"ד]]) היה האדמו"ר השלישי של [[חסידות מודזי'ץ]]. | ||
==תולדות חייו== | ==תולדות חייו== | ||
נולד | נולד ב[[ד' באדר]] [[תרס"ה]] ב[[לובלין]], לאביו האדמו"ר [[שאול ידידיה אליעזר טאוב]] ממודז'יץ. | ||
בשנת [[תרצ"ה]] | בשנת [[תרצ"ה]] התלווה אל אביו במסעו ב[[ארץ ישראל]], הוא החליט להישאר בארץ ולהתגורר ב[[תל אביב]]. | ||
בשנת [[תש"ח]] לאחר פטירת אביו הוכתר לכהן כהאדמו"ר ממודז'יץ. | |||
בשנת [[תשל"ג]] צורף למועצת גדול התורה של [[אגודת ישראל]].\ | |||
כשאר אדמו"רי מודז'יץ היה בעל כישרון מוזיקלי, הוא הלחין מאות ניגונים, חלקם מפורסמים ביותר בעם ישראל. | |||
ב[[ד' אייר]] [[תשמ"ד]] הוא נפטר. | ב[[ד' אייר]] [[תשמ"ד]] הוא נפטר. | ||
==קשריו עם חב"ד== | ==קשריו עם חב"ד== |
גרסה מ־15:26, 2 בנובמבר 2020
רבי שאול אליהו טאוב | |
---|---|
[[קובץ:![]() | |
לידה | ד' אדר תרס"ה |
פטירה | ד' אייר תשמ"ד |
השתייכות | חסידות מודזי'ץ |
רבי שמואל אליהו טאוב (ד' אדר תרס"ה - ד' אייר תשמ"ד) היה האדמו"ר השלישי של חסידות מודזי'ץ.
תולדות חייו
נולד בד' באדר תרס"ה בלובלין, לאביו האדמו"ר שאול ידידיה אליעזר טאוב ממודז'יץ.
בשנת תרצ"ה התלווה אל אביו במסעו בארץ ישראל, הוא החליט להישאר בארץ ולהתגורר בתל אביב.
בשנת תש"ח לאחר פטירת אביו הוכתר לכהן כהאדמו"ר ממודז'יץ.
בשנת תשל"ג צורף למועצת גדול התורה של אגודת ישראל.\
כשאר אדמו"רי מודז'יץ היה בעל כישרון מוזיקלי, הוא הלחין מאות ניגונים, חלקם מפורסמים ביותר בעם ישראל.
קשריו עם חב"ד
![](/images/thumb/6/6d/%D7%94%D7%A2%D7%A6%D7%A8%D7%AA_%D7%9C%D7%AA%D7%99%D7%A7%D7%95%D7%9F_%D7%9E%D7%99%D7%94%D7%95_%D7%99%D7%94%D7%95%D7%93%D7%99.png/300px-%D7%94%D7%A2%D7%A6%D7%A8%D7%AA_%D7%9C%D7%AA%D7%99%D7%A7%D7%95%D7%9F_%D7%9E%D7%99%D7%94%D7%95_%D7%99%D7%94%D7%95%D7%93%D7%99.png)
אביו של רבי שמואל אליהו טאוב עוד עמד בקשרים עם אדמו"ר הריי"צ, ובעת שהיה חולה שלח אדמו"ר הריי"צ מכתב בו מבקש שיבקרו ויעזרו לו[1].
לאחר הסתלקות אדמו"ר הריי"צ תמך הרב טאוב במבצעיו של הרבי, והיה מגדולי תומכיו של הרבי, כאשר שאלו אותו לעניין מבצע הדלקת נרות שבת ענה:"ומה אומר הרבי מליובאוויטש – כדעתו כן דעת".
היה משתתף בסיומי כתיבת ספרי התורה בירושלים, כמו כן היה מגדולי הלוחמים למען חוק מיהו יהודי, השתתפף בכנס שנערך לכבוד זה בשנת תשמ"ג וחתם על כרוז הקורא לתקן את החוק.
שלח פעמים רבות מכתבים לרבי, לקראת יום ההולדת השמונים של הרבי בשנת תשמ"ב, שלח מכתב יחד עם עוד כמה וכמה רבנים בו כתב:
רחש לבבם של מע״כ הרבנים הגאונים שליט״א, יושבי על מדין מורי צדק וראשי ישיבה בעירנו תל אביב רבתי יצ״ו, דבר טוב, ואין טוב אלא תורה, להוציא לאור עולם קובץ חשוב של דברי תורה ועניני הלכה, מוקטר מוגש לכבודו ולזכותו של רבם ומאורם של ישראל, פאר הדור והדרו, לוחם מלחמת ה' כקש״ת אדמו״ר הגאוה״ק מליובאוויטש שליט״א, מקים עולה של תורה ותשובה בכל קצוי תבל, מרחיב גבולי הקדושה והטהרה בכל רחבי העולם. מעוזם ומעודדם של אלפי ישראל שומרי גחלת הקודש במסירות נפש בארצות המצוקה, ורועה נאמן לרבבות ישראל בכל אתר ואתר, לרבות קהל עדת ישורון בארצנו הקדושה תובב״א.
״והננו אף אנו בזה, בהזדמנות נעימה זו, להביע מקרב לב ונפש חפצה, ברכתנו ותפלתנו העמוקה להוכ״ק מרן אדמו״ר מליובאוויטש שליט״א, שיתן לו השי׳׳ת כח ועוצמה לו ירבה, לנהל את ישראל מתוך בריאות שלימה והרחבת דעתו הקדושה, ויזכה, ונזכה כולנו, להשפיע מתורתו חכמתו וקדושתו, ולשאת דגל התורה והחסידות ברמה, עד כי יבוא שילה במהרה, ובימיו ובימינו תיוושע יהודא וישראל עם ה' ישכון בטח בארצו נחלת עולם, בעגלא דידן אכי״ר.
״הכו״ח בכבוד ויקר ובברכה נאמנה מציון. פה תל אביב יצ״ו מרחשון ה׳תשמ״ג "וצדיק באמונתו יחיה״ לפ״ג
— הקדמה לספר "כבודה של תורה״ (תל אביב תשמ״ג)
בנו ממלא מקומו רבי ישראל דן טאוב הגיע פעמים רבות להתוועויות, ומוקיר ומעריך את חב"ד.
קישורים חיצוניים
הערות שוליים
- ↑ אגרות קודש ג'קמא
הקודם: רבי שאול ידידיה טאוב |
אדמו"רי מודזי'ץ | הבא: רבי ישראל דן טאוב |