בית רבקה כפר חב"ד: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "|left" ב־"|שמאל") |
מ (החלפת טקסט – "|thumb" ב־"|ממוזער") |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[תמונה:Beis rivka kfar chabad.jpg|שמאל| | [[תמונה:Beis rivka kfar chabad.jpg|שמאל|ממוזער|150px|סמל המוסד]] | ||
[[תמונה:מכללת בית רבקה.jpg|שמאל| | [[תמונה:מכללת בית רבקה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|מכללת בית רבקה בכפר חב"ד]] | ||
מכללת '''בית רבקה''' נוסדה בשנת [[תשי"ז]], המכללה ממוקמת ב[[כפר חב"ד ב']] ועוסקת בהכשרת עובדי הוראה. | מכללת '''בית רבקה''' נוסדה בשנת [[תשי"ז]], המכללה ממוקמת ב[[כפר חב"ד ב']] ועוסקת בהכשרת עובדי הוראה. | ||
גרסה מ־09:40, 8 בספטמבר 2020
![](/images/thumb/4/4c/Beis_rivka_kfar_chabad.jpg/150px-Beis_rivka_kfar_chabad.jpg)
![](/images/d/dd/%D7%9E%D7%9B%D7%9C%D7%9C%D7%AA_%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%A8%D7%91%D7%A7%D7%94.jpg)
מכללת בית רבקה נוסדה בשנת תשי"ז, המכללה ממוקמת בכפר חב"ד ב' ועוסקת בהכשרת עובדי הוראה.
יסוד בית רבקה
"למה לא ייסדו הורי התלמידות סמינר לבנות, והלא הוא אחד מהם..." - כך כתב הרבי בשאלה ובתביעה, בקיץ תשט"ז, להרב משה צבי סגל, תושב כפר-חב"ד באותם ימים, שבנותיו, כמו עוד בנות תושבות הכפר, סיימו את לימודיהן בבית-הספר היסודי.
התגייסו אפוא עסקני אנ"ש באותם ימים, הרב פינחס (פיניע) אלטהויז ורעייתו, מרת ג' גינזבורג ומרת ח' זלמנוב, הרב שמריהו גוראריה, הרב רפאל נחמן הכהן - והחליטו על הקמת הסמינר.
בהמלצת המרא דאתרא, הגה"ח הרב שניאור זלמן גרליק, נתמנה הרב משה צבי סגל למנהל הסמינר החדש.
בכ"ז סיוון תשי"ח העביר הרב משה סגל את ניהול המוסד לידי הרב לייב זלמנוב. הרבי עודד והדריך, התערב בפרטים ותבע שהמוסד יהיה לשם ולתהילה ולתפארת. כמה שנים אחר-כך כשהמוסד עבר קשיים ותהפוכות וכמעט שנסגר, כתב הרבי שבמצב ירוד זה של המוסד אין טעם לקיומו אלא אם כן יימצא אברך בעל מרץ שיהיה מוכן לקחת על עצמו את עול ניהול המוסד ופיתוחו. והניהול הועבר על ידי עסקני חב"ד לידי הרב שמואל חפר. הוא נכנס לעבודה בשלבים, עד שכעבור זמן-מה הועמד בראשו.
על המוסד עברו גלגולי ההתפתחות של מערכת החינוך, תחילתו כמדרשה למורות, אחר כך כסמינר דו-שנתי, ועתה כמכללה להכשרת עובדי הוראה, הזכאית להעניק דרגת שכר אקוויולנטית לתואר ראשון ושני (.B.A אקוויולנט.M.A אקוויולנט). כשבכל צעד וצעד הרבי מתווה את הדרך ומורה כיצד לנהוג
קווי ההתמחות
ההתמחות הראשית במכללה היא בלימודי תושב"ע: משנה, אגדה, הלכה וחסידות. לימודים אלו מהווים בסיס איתן לגיבוש אישיות התלמידה לקראת יציאתה להוראה. מסגרת לימודים זו כוללת הרצאות, סדנאות וכן לימודים אקסטנסיביים במסגרת של למידה עצמית, בשילוב מבחני בקיאות.
תחומי ההתמחויות האחרים הם: תנ"ך, מתמטיקה, מחשבים, מוזיקה, מורה כוללת, חינוך מיוחד, חינוך יצירתי, תקשורת, מדעים, גננת כוללת ואנגלית. התלמידה יכולה לבחור בחוגים הנ"ל בהתייעצות עם ראשי החוגים ובהתאם למסלול בו לומדת.
במכללה ארבעה מסלולי לימודים: גיל רך, יסוד, חטיבת ביניים ומסלול בין-מסלולי לחינוך מיוחד.
למכללה כיתות גם בירושלים ובצפת בהן מתקיימים לימודי תושב"ע, חינוך ולימודי התנסות, התלמידות מירושלים ומצפת באות לכפר חב"ד ללימודי התמחויות נוספות ולקורסים מיוחדים נוספים.
במשך שנות קיומה הכשירה המכללה, בעזרת ה', אלפי מורות וגננות, המחנכות את ילדי ישראל בכל אתר ואתר, בארץ ישראל ובעולם כולו.