יעקב ישראל טברסקי: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
הרב '''יעקב ישראל טברסקי מצֶ'רְקַס''' (נכתב באידיש '''טשערקאס''') היה בנו של רבי [[מרדכי מצ'רנוביל]], והיה נשוי עם בתו של [[אדמו"ר האמצעי]]; [[דבורה לאה (בת אדמו"ר האמצעי)|הרבנית דבורה לאה]]. | הרב '''יעקב ישראל טברסקי מצֶ'רְקַס''' (נכתב באידיש '''טשערקאס''') היה בנו של רבי [[מרדכי מצ'רנוביל]], והיה נשוי עם בתו של [[אדמו"ר האמצעי]]; [[דבורה לאה (בת אדמו"ר האמצעי)|הרבנית דבורה לאה]]. | ||
== | ==תולדות חיים== | ||
נולד בשנת [[תקנ"ה]] לאביו רבי [[מרדכי מטשרנוביל]], כנכד לרבי [[נחום מצ'רנוביל]]. | |||
בהיותו תינוק בעריסה, ביקר [[אדמו"ר הזקן]] בביתו של הסבא רבי [[נחום מצ'רנוביל]], ואדמו"ר הזקן הזכיר לר' נחום את אמרתו של מורם ורבם [[המגיד ממעזריטש]] שאמר: [[משיח|שהמלך המשיח]] יהיה יוצא חלציו של המבוגר מבין תלמידיו או מהצעיר שבתלמידיו. המבוגר שמבין תלמידי הרב ה[[מגיד ממעזריטש]] היה הרה"ק ר' נחום מטשרנוביל, והצעיר שמבין התלמידים היה [[אדמו"ר הזקן]]. אמר [[רבינו הזקן]] לר' נחום, בזה הלשון: "... למה לנו להיכנס לספק, הבה ונשתדך בינינו..." בתוך כך ניגש [[אדמו"ר הזקן]] לעריסות הנכדים שהיו בביתו של ר' נחום ומישש את ראשיהם. כאשר מישש את ראשו של הנכד יעקב ישראל, אמר [[רבינו הזקן]] שאת הנכד הזה הוא מייעד לחתן בעבור נכדתו דבורה לאה בת [[אדמו"ר האמצעי]]{{הערה|החסיד ר' איצ'ה דער מתמיד רצה לספר סיפור זה לאדמו"ר הריי"צ בסעודת פורים תרפ"ז, אך הרבי אמר לו שאת הסיפורים הנוגעים אליו הוא כבר יודע ([https://anash.org/moshiachs-ancestor/ זכרונותיו של ר' שמריהו ששונקין (באטומער)]).}}. | |||
חתונתם של הרב יעקב ישראל מצ'רקס ושל הרבנית מרת דבורה לאה | בהיותו בגיל 16 התקיימה חתונתם של הרב יעקב ישראל מצ'רקס ושל הרבנית מרת דבורה לאה בנוכחותו של [[אדמו"ר הזקן]] בליאדי באור ליום ו' פרשת בא, [[ה' בשבט]] [[תקע"א]] שאמר באותה ההזדמנות [[מאמר חסידות]] ד"ה: "שיר השירים אשר לשלמה". | ||
לאחר חתונתו נשאר ר' יעקב ישראל ב[[עיירה]] [[ליאדי]], שם היה יושב ושוקד על התורה ועל העבודה יחד עם גיסו [[אדמו"ר הצמח צדק]], והשניים היו לומדים שיעור קבוע בחברותא יחד עם רבינו הזקן. | לאחר חתונתו נשאר ר' יעקב ישראל ב[[עיירה]] [[ליאדי]], שם היה יושב ושוקד על התורה ועל העבודה יחד עם גיסו [[אדמו"ר הצמח צדק]], והשניים היו לומדים שיעור קבוע בחברותא יחד עם רבינו הזקן. |
גרסה מ־15:35, 12 ביוני 2020
הרב יעקב ישראל טברסקי מצֶ'רְקַס (נכתב באידיש טשערקאס) היה בנו של רבי מרדכי מצ'רנוביל, והיה נשוי עם בתו של אדמו"ר האמצעי; הרבנית דבורה לאה.
תולדות חיים
נולד בשנת תקנ"ה לאביו רבי מרדכי מטשרנוביל, כנכד לרבי נחום מצ'רנוביל.
בהיותו תינוק בעריסה, ביקר אדמו"ר הזקן בביתו של הסבא רבי נחום מצ'רנוביל, ואדמו"ר הזקן הזכיר לר' נחום את אמרתו של מורם ורבם המגיד ממעזריטש שאמר: שהמלך המשיח יהיה יוצא חלציו של המבוגר מבין תלמידיו או מהצעיר שבתלמידיו. המבוגר שמבין תלמידי הרב המגיד ממעזריטש היה הרה"ק ר' נחום מטשרנוביל, והצעיר שמבין התלמידים היה אדמו"ר הזקן. אמר רבינו הזקן לר' נחום, בזה הלשון: "... למה לנו להיכנס לספק, הבה ונשתדך בינינו..." בתוך כך ניגש אדמו"ר הזקן לעריסות הנכדים שהיו בביתו של ר' נחום ומישש את ראשיהם. כאשר מישש את ראשו של הנכד יעקב ישראל, אמר רבינו הזקן שאת הנכד הזה הוא מייעד לחתן בעבור נכדתו דבורה לאה בת אדמו"ר האמצעי[1].
בהיותו בגיל 16 התקיימה חתונתם של הרב יעקב ישראל מצ'רקס ושל הרבנית מרת דבורה לאה בנוכחותו של אדמו"ר הזקן בליאדי באור ליום ו' פרשת בא, ה' בשבט תקע"א שאמר באותה ההזדמנות מאמר חסידות ד"ה: "שיר השירים אשר לשלמה".
לאחר חתונתו נשאר ר' יעקב ישראל בעיירה ליאדי, שם היה יושב ושוקד על התורה ועל העבודה יחד עם גיסו אדמו"ר הצמח צדק, והשניים היו לומדים שיעור קבוע בחברותא יחד עם רבינו הזקן.
אחרי מלחמת נפוליון התיישב בליובאוויטש ודר שמה כמה שנים. אחר כך נתקבל למגיד מישרים בעיר הורנוסטייפל. בשבת פרשת ראה תקצ"ו נערכו שמה נישואי בתו הרבנית חנה עם הרב יוסף יצחק בן אדמו"ר הצ"צ, בהשתתפות המחותנים אדמו"ר הצ"צ, הרב יעקב ישראל והרב מרדכי מטשערנאביל.
בשנת תרכ"א (אחרי שחתנו הרב יוסף יצחק נתקבל לרב בעיר אוורוטש) העתיק מושבו לעיר צ'רקס ונודע מאז בתור הרב יעקב ישראל מטעשרקאס (כשעל כסאו בהורנוסטייפל הושיב את הרב מרדכי דוב (בן הרב מנחם נחום (בן אדמו"ר האמצעי)) שנקרא על שם ר' מרדכי מטשערנאביל ואדמו"ר האמצעי).
הסתלקותו
![](/images/thumb/8/8e/%D7%9E%D7%A6%D7%91%D7%AA_%D7%98%D7%91%D7%A8%D7%A1%D7%A7%D7%99.jpg/250px-%D7%9E%D7%A6%D7%91%D7%AA_%D7%98%D7%91%D7%A8%D7%A1%D7%A7%D7%99.jpg)
בי"ג אלול תרל"ו, נפטר הרה"ק ר' יעקב ישראל מצ'רקס.
מסופר שפעם הזמין רבי יעקב ישראל מצ'רקס את נכדו שיבוא לביתו. כאשר בא רבי מרדכי דב מהורנסטייפל לעיירת זקנו צ'רקס, ביקש ממנו זקנו כי ייכנס עימו לחדרה של זקנתו הרבנית הצדקנית מרת דבורה לאה ואמר לו, בזה הלשון: "יש לי סיכסוך עם סבתא, והחלטנו שנינו שנביא את הדברים לפניך וככל אשר תפסוק, כן יקום. וזה דבר הסיכסוך: סבתא אומרת שהיא צריכה להסתלק מן העולם לפני, כי אם תישאר אלמנה, וחסידים לא יבואו, היא תישאר בודדה והיא לא תוכל להסתגל לחיי בדידות. ואילו אני אומר, שאני צריך להסתלק ראשון, כי אם אשאר אלמן, פלג-גוף, לא אוכל להסתדר". "ועכשיו", אמר הרה"ק הרב ר' יעקב ישראל מצ'רקס לנכדו, - תפסוק אתה, אנו סומכים עליך".
השיב הנכד רבי מרדכי דב מהורנסטייפל לזקנו, בזה הלשון; -"... בעצם, הסבתא צודקת, חייה כאלמנה יהיו קשים יותר. אבל מכיוון שדעתו של סבא היא אחרת, איני רוצה לעבור על דעת סבא. ולכן דעתי היא שכשיגיע זמן הסתלקותכם, תהיה הסתלקות שניכם בשנה אחת..." עכ"ל הרב הרב ר' מרדכי דב מהורנסטייפל.
וכך היה, ביום א' סיוון תרל"ו (1876 למניינם) הסתלקה הרבנית הצדקנית מרת דבורה לאה בתו של אדמו"ר האמצעי, וכעבור חודשיים וחצי, ביום י"ג אלול תרל"ו הסתלק בעלה הרה"ק הרב ר' יעקב ישראל מצ'רקס.
הרבי מספר על ר' ישראל
בהתוועדות יו"ד שבט בשנת תשי"ד (1954), סיפר הרבי, וזה לשונו:
אדמו"ר הצמח צדק התחנך יחד עם גיסו ר' יעקב ישראל מצ'רקס אצל אדמו"ר הזקן, שני הגיסים נהגו ללמוד יחדיו בעליית הגג. פעם החליטו להתחיל בסיגופים ולהתענות תעניות כדי שיהיה להם "גילוי אליהו". בגלל ריבוי הסיגופים הם נחלשו ולא היה בכוחם לעלות לעליית הגג ולכן היו לומדים בקומה התחתונה. באחד הימים נדבק אליהם ברנש אחד שגם רצה "גילוי אליהו". הוא החל לצום והיה עורך כל לילה "תיקון חצות" לקונן על גלות השכינה ולדרוש מהקב"ה "גילוי אליהו". לאחר שעברה תקופה מסויימת והברנש עדיין לא זכה ל"גילוי אליהו" היחל לטעון כלפי הגיסים: הרי כתוב בספרים שכשצמים כך וכך תעניות יש גילוי אליהו, והוא הרי צם כבר את כל התעניות ומדוע אין לו "גילוי אליהו"?
כשראו הגיסים עם מי יש להם עסק, הם עלו לעליית הגג וכשהברנש הגיע לבית הכנסת לערוך "תיקון חצות", שפכו עליו מים וצעקו "טהור, טהור, טהור". מאותו הזמן נחה דעתו של הברנש, הוא אמר: "כל מה שכתוב בספרים הוא אמת, משה אמת ותורתו אמת, והראייה שמהשמיים שפכו עלי מים. קויים בי 'ושפכתי עליכם מים טהורים' ובפירוש הכריזו עליי: 'טהור, טהור, טהור..."
.
נכדם של הרה"ק יעקב ישראל מצ'רקס ושל הרבנית מרת דבורה לאה היה הרב מרדכי דב מהורנסטייפל, שעוד בחיי זקנו היה אדמו"ר לאלפי חסידים.
משפחתו
נולדו להם בנים זכרים, אך כולם מתו בהיותם קטנים.
- בנותיו
- הרבנית חנה.
- שרה פריידל[2].
- סטערנא רחל[3].
- ברכה.
- חישע.
בית רבי | ||
---|---|---|
הבעל שם טוב - המגיד ממזריטש | ||
משפחת אדמו"ר הזקן | זקניו/זקנותיו: שניאור זלמן · אברהם · ברוך בטלן · רחל | הורים: ישראל ברוך · רבקה | חמיו: יהודה ליב | אשתו: סטערנא | אחים/יות: יהודה לייב · מרדכי · משה · שרה | גיסים/ות: ישראל קאזיק · עקיבא פרדקין | בנים/ות: דובער · חיים אברהם · משה · פריידא · דבורה לאה · רחל | חתנים/כלות: אליהו · שלום שכנא אלטשולר · אברהם שיינס | שיינא · שפרה | |
משפחת אדמו"ר האמצעי | הורים: שניאור זלמן · סטערנא | אשתו: שיינא | חמיו: ר' יעקב מינוביץ' | אחים/יות: חיים אבהם · משה · פרידא · דבורה לאה · רחל | גיסים/ות: אליהו · שלום שכנא אלטשולר · אברהם | בנים/ות: מנחם נחום · ברוך · שרה · ביילא · חיה מושקא · דבורה לאה · ברכה · מנוחה רחל סלונים · חיה שרה · אסתר מרים | חתנים/כלות: יקותיאל זלמן ולס · מנחם מענדל · יעקב ישראל טברסקי · יונה מז'יטומיר · יעקב כולי סלונים · אהרן אלכסנדרוב · שרה פריידא · אהרן זסלבסקי | |
משפחת אדמו"ר הצמח צדק | הורים: שלום שכנא אלטשולר · דבורה לאה | אשתו: חיה מושקא | חמיו: דובער חמותו: שיינא | אחים/יות: דבורה | גיסים/ות: חיים חייקיל | בנים/ות: ברוך שלום · יהודה לייב · חיים שניאור זלמן · ישראל נח · יוסף יצחק · יעקב · שמואל · ראדע פריידא · דבורה לאה | חתנים/כלות: שניאור · לוי יצחק זלמנוביץ · לוי יצחק מסיראטשין | |
משפחת אדמו"ר המהר"ש | הורים: מנחם מענדל · חיה מושקא | אשתו: רבקה (בזיווג ראשון: שטערנא) | חמיו: אהרון אלכסנדרוב חמותו: חיה שרה (בזיווג ראשון: חמיו: חיים שניאור זלמן) | אחים/יות: ברוך שלום · יהודה לייב · חיים שניאור זלמן · ישראל נח · יוסף יצחק · יעקב · ראדע פריידא · דבורה לאה | גיסים/ות: שניאור · לוי יצחק זלמנוביץ | בנים/ות: שניאור זלמן אהרן · שלום דובער · אברהם סנדר · מנחם מענדל · דבורה לאה · חיה מושקא | חתנים/כלות: משה אריה לייב גינזבורג · משה הורנשטיין | |
משפחת אדמו"ר הרש"ב | הורים: שמואל · רבקה | אשתו: שטערנא שרה | חמיו: אדמו"ר יוסף יצחק | חמותו: חנה | אחים/יות: שניאור זלמן אהרן · אברהם סנדר · מנחם מענדל · דבורה לאה · חיה מושקא | בנים: יוסף יצחק | גיסים: משה אריה לייב גינזבורג · משה הורנשטיין | כלות: נחמה דינה | |
משפחת אדמו"ר הריי"צ | הורים: שלום דובער · שטערנא שרה | אשתו: נחמה דינה | חמיו: אברהם שניאורסון חמותו: יוכבד שניאורסון | בנות: חנה · חיה מושקא · שיינא | חתנים: מנחם מענדל שניאורסון · שמריהו גוראריה · מנחם מענדל הורנשטיין | נכדים: שלום דובער גוראריה | |
משפחת אדמו"ר שליט"א | הורים: לוי יצחק שניאורסון · חנה שניאורסון | אשתו: חיה מושקא | חמיו: יוסף יצחק | חמותו: נחמה דינה | אחים: דובער שניאורסון · ישראל אריה לייב שניאורסון (מרק גוראריה) | גיסים/ות: שמריהו גוראריה · מנחם מענדל הורנשטיין · חנה · שיינא · גניה שניאורסון |
הערות שוליים
- ↑ החסיד ר' איצ'ה דער מתמיד רצה לספר סיפור זה לאדמו"ר הריי"צ בסעודת פורים תרפ"ז, אך הרבי אמר לו שאת הסיפורים הנוגעים אליו הוא כבר יודע (זכרונותיו של ר' שמריהו ששונקין (באטומער)).
- ↑ נישאה לרבי מנחם נחום בנו של אדמו"ר האמצעי ואם רבי מרדכי דב מטאמאשפאל.
- ↑ אם רבי מרדכי דובער מהורנסטייפל.