הבן החמישי: הבדלים בין גרסאות בדף
(יצירת דף עם התוכן "'''הבן החמישי''' הוא כינוי אותו טבע הרבי בקשר עם ליל הסדר, בהשאלה מ'ארבעת הבנים' המוזכרים ב...") |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 14: | שורה 14: | ||
==השפעה== | ==השפעה== | ||
קריאתו של הרבי עוררה התעניינות רבה, וזכתה לתהודה גם בחוגים שמחוץ לחסידי חב"ד. | קריאתו של הרבי עוררה התעניינות רבה, וזכתה לתהודה גם בחוגים שמחוץ לחסידי חב"ד. | ||
חסידי חב"ד רבים פועלים ברוח קריאה זו לארח סביב שולחן החג יהודים שרחוקים משמירת תורה ומצוות, ושלוחי הרבי בכל רחבי העולם עורכים מעמדים ציבוריים מיוחדים של 'ליל הסדר' בהן משתתפים מידי שנה מאות אלפי יהודים מסביב לגלובוס. | |||
במשך השנים התפשט מטבע הלשון בציבור הכללי, וקיבל משמעות רחבה יותר בהקשרים שונים, ומשמש כמטפאורה לתיאור אנשים שלא כוללים אותם במנין הרגיל מסיבות שונות. | במשך השנים התפשט מטבע הלשון בציבור הכללי, וקיבל משמעות רחבה יותר בהקשרים שונים, ומשמש כמטפאורה לתיאור אנשים שלא כוללים אותם במנין הרגיל מסיבות שונות. | ||
==ראו גם== | |||
*[[ליל הסדר ציבורי]] | |||
גרסה מ־17:50, 29 באפריל 2020
הבן החמישי הוא כינוי אותו טבע הרבי בקשר עם ליל הסדר, בהשאלה מ'ארבעת הבנים' המוזכרים בהגדה של פסח. כינוי זה מתאר את צאצאי העם היהודי שכלל אינם משתתפים בשולחן הסדר, כיון שהתרחקו ואיבדו כל קשר ותקווה שיצליחו להשפיע עליהם.
הרבי יצא בקריאה לדאוג מבעוד מועד לצרף גם את 'הבן החמישי' לשולחן ליל הסדר.
היסטוריה
לאורך ההיסטוריה, התחלקו בני ישראל לארבעה סוגים, כאשר גם אלו שהתרחקו מדרך התורה והמצוות, ראו בעצמם יהודים, ושמרו על קשר עם אחיהם היהודים. דבר זה בא לידי ביטוי בנוסח הגדה של פסח המתייחסת לארבעת הבנים, כאשר גם הבן הרשע מיסב סביב השולחן.
בעקבות המאורעות ההיסטוריים בתקופת מלחמת העולם הראשונה והשניה, נוצרה גישה של התנערות מהזהות היהודית, דבר שהוביל לניתוק של חלקים רבים מבני ישראל מההווי היהודי, דבר המחליש את התקווה שיושפעו ויחזרו לדרך המסורתית.
לקראת חג הפסח של שנת תשי"ז, שיגר הרבי מכתב כללי לכל בני העם היהודי עם דגש על אנשי החינוך, השולל בתוקף גישה זו, ומשקף את העובדה כי גישה זו גרמה להתנתקותם של מליוני יהודים מצור מחצבתם, וכינה את צאצאי הדור של בעלי גישה זו כילדי 'הבן החמישי' שכלל לא מוזכר בהגדה כיון שבעקבות ריחוקו וניתוקו אינו משתתף כלל בשולחן ליל הסדר.
הרבי כתב כי לצד החזרה לחינוך המסורתי, יש לדאוג מבעוד מועד לכך שכמה שיותר יהודים הנמנים על סוג זה ישתתפו בשולחן ליל הסדר, דבר שיחזק את הזיקה היהודית שלהם, ויעורר את התקווה שישובו באופן מלא לצור מחצבתם.
השפעה
קריאתו של הרבי עוררה התעניינות רבה, וזכתה לתהודה גם בחוגים שמחוץ לחסידי חב"ד.
חסידי חב"ד רבים פועלים ברוח קריאה זו לארח סביב שולחן החג יהודים שרחוקים משמירת תורה ומצוות, ושלוחי הרבי בכל רחבי העולם עורכים מעמדים ציבוריים מיוחדים של 'ליל הסדר' בהן משתתפים מידי שנה מאות אלפי יהודים מסביב לגלובוס.
במשך השנים התפשט מטבע הלשון בציבור הכללי, וקיבל משמעות רחבה יותר בהקשרים שונים, ומשמש כמטפאורה לתיאור אנשים שלא כוללים אותם במנין הרגיל מסיבות שונות.
ראו גם
קישורים חיצוניים
- הבן החמישי, מכתבו הכללי של הרבי לקראת חג הפסח תשי"ז, בו טבע את הביטוי ונתן את ההוראה
- שיחת ליל ב' דחג הפסח תשי"ז, בה ביאר הרבי את ענינו של הבן החמישי
- [://www.levladaat.org/video/464 הבן החמישי], דברי הרבי על הבן החמישי, בהפקת jem
- מוני אנדר בשידור חי בגלי צה"ל: משנת הרבי על הבן החמישי
- הרב וייצהנדלר, הבן החמישי
- מנחם ברוד, לאתר את 'הבן החמישי', בתוך שיחת השבוע, גליון 900