אליהו הנביא: הבדלים בין גרסאות בדף
כתית למאור (שיחה | תרומות) מ (שוחזר מעריכות של 93.172.33.23 (שיחה) לעריכה האחרונה של קרייזי אבאוט משיח) |
אין תקציר עריכה תגיות: עריכה ממכשיר נייד עריכה דרך האתר הנייד |
||
שורה 14: | שורה 14: | ||
== ביאת אליהו == | == ביאת אליהו == | ||
במסורת היהודית מוזכר אליהו הנביא במיוחד במוצאי שבתות, בליל הסדר של חג הפסח, ובברית המילה. יש המזהים באזכורים אלו, ובחזרות הרבות על המילים "אליהו הנביא" פעולות מדיטטיביות; כך הרב אריה קפלן טוען בספריו, לשילוב המדיטציה במסורת היהודית. במוצאי שבת נהוג לשיר מזמורים שבהם מוזכר אליהו הנביא, מפני שעל פי המדרש במוצאי שבתות הוא יושב תחת עץ החיים ומונה את זכויותיהם של ישראל, כתיקון לקנאות ולקטרוג שלו על עם ישראל. בשעת ברית מילה נוהגים להכין כיסא לכבודו "כסא של אליהו" מאחר שהוא נקרא "מלאך הברית". ישנה דעה נוספת שהאל שולח אותו לכל ברית כדי שיווכח ויראה שעם ישראל: "לא עזבו בריתך", כפי שהאשים אותם. בליל הסדר בקהילות רבות נוהגים להכין לו כוס יין מיוחדת (כוסו של אליהו) ובמהלך הסדר למלאה ביין ולפתוח את דלת הבית באמירת "שפוך חמתך" לכבוד הגעתו. | |||
לפני [[ביאת משיח]] יבוא אליהו ויחזור שוב לבני ישראל. מכאן מגיעה הברכה המפורסמת: "הרחמן הוא ישלח לנו את אליהו הנביא זכור לטוב ויבשר לנו בשורות טובות ישועות ונחמות". | התפקיד המרכזי ביותר שתופס אליהו הוא בכך, שהמסורת רואה בו את המבשר לקראת בואו של המשיח. אליהו מזוהה כמחייה מתים, כפוסק הלכה ואף במקורות מסוימים כמביאו של המשיח. זיהוי זה מתבסס על הפסוקים שבספר מלאכי בהם נאמר: {{ציטוטון|הִנֵּה אָנֹכִי שֹׁלֵחַ לָכֶם אֵת אֵלִיָּה הַנָּבִיא, לִפְנֵי בּוֹא יוֹם ה' הַגָּדוֹל וְהַנּוֹרָא. וְהֵשִׁיב לֵב אָבוֹת עַל בָּנִים, וְלֵב בָּנִים עַל אֲבוֹתָם פֶּן אָבוֹא וְהִכֵּיתִי אֶת הָאָרֶץ חֵרֶם}}{{הערה|שם=מלאכי|מלאכי ג, כג.}}. וכנאמר בברייתא דרבי פנחס בן יאיר במסכת ע"ז פרק ראשון, רוח הקודש מביאה לידי תחיית המתים, תחיית המתים מביאה לידי אליהו הנביא זכור לטוב. | ||
כאמור לפני [[ביאת משיח]] יבוא אליהו ויחזור שוב לבני ישראל. מכאן מגיעה הברכה המפורסמת: "הרחמן הוא ישלח לנו את אליהו הנביא זכור לטוב ויבשר לנו בשורות טובות ישועות ונחמות". | |||
===זמן ביאתו=== | ===זמן ביאתו=== |
גרסה מ־05:00, 15 בנובמבר 2018
אליהו הנביא, הינו נביא מתקופת מלכי ישראל. תלמידו של אחיה השילוני, ורבו של אלישע הנביא. נודע בזכות המעמד בהר הכרמל בו החזיר את עם ישראל בתשובה לאחר שעבדו לבעל. אליהו עלה בסערה השמימה בגופו ולא נפטר, ומאז מגיע לכל ברית מילה.
אליהו יבוא לפני ביאת המשיח על מנת לבשר על הגאולה האמיתית והשלימה, כדברי הנביא[1]: "הִנֵּה אָנֹכִי שֹׁלֵחַ לָכֶם אֵת אֵלִיָּה הַנָּבִיא, לִפְנֵי בּוֹא יוֹם ה' הַגָּדוֹל וְהַנּוֹרָא. וְהֵשִׁיב לֵב אָבוֹת עַל בָּנִים, וְלֵב בָּנִים עַל אֲבוֹתָם".
תולדות חיים
בימי 250 נביאי הבעל, החזיר את עם ישראל בתשובה על ידי האש שירדה על המזבח כאשר הקריב את קרבנו - לעומת קרבנם של נביאי הבעל, וכל העם נענה בזעקת ה' הוא האלקים.
ישנם דיעות[2] כי אליהו הוא לא אחר מאשר פנחס בן אלעזר בן אהרן הכהן, אשר קינא את קנאת ה' בזמרי בן סלוא, וחי זמן רב לאחר מכן מכח ברכת השם "הנני נותן לו את בריתי שלום", אשר בה כלולה אריכות ימים. אך יש האומרים כי פנחס היה משבט בנימין[3].
אליהו הנביא היה מהיחידים במשך הדורות, שלא מת מעולם, אלא הינו חי וקיים, אחרי שעלה בגופו השמימה לעיני תלמידו המובהק - אלישע הנביא.
ישנה מחלוקת בקרב רבותינו, אם אליהו הנביא נכנס לגן עדן בגופו - כדעת הרמב"ן[4], או לא[5].
ביאת אליהו
במסורת היהודית מוזכר אליהו הנביא במיוחד במוצאי שבתות, בליל הסדר של חג הפסח, ובברית המילה. יש המזהים באזכורים אלו, ובחזרות הרבות על המילים "אליהו הנביא" פעולות מדיטטיביות; כך הרב אריה קפלן טוען בספריו, לשילוב המדיטציה במסורת היהודית. במוצאי שבת נהוג לשיר מזמורים שבהם מוזכר אליהו הנביא, מפני שעל פי המדרש במוצאי שבתות הוא יושב תחת עץ החיים ומונה את זכויותיהם של ישראל, כתיקון לקנאות ולקטרוג שלו על עם ישראל. בשעת ברית מילה נוהגים להכין כיסא לכבודו "כסא של אליהו" מאחר שהוא נקרא "מלאך הברית". ישנה דעה נוספת שהאל שולח אותו לכל ברית כדי שיווכח ויראה שעם ישראל: "לא עזבו בריתך", כפי שהאשים אותם. בליל הסדר בקהילות רבות נוהגים להכין לו כוס יין מיוחדת (כוסו של אליהו) ובמהלך הסדר למלאה ביין ולפתוח את דלת הבית באמירת "שפוך חמתך" לכבוד הגעתו.
התפקיד המרכזי ביותר שתופס אליהו הוא בכך, שהמסורת רואה בו את המבשר לקראת בואו של המשיח. אליהו מזוהה כמחייה מתים, כפוסק הלכה ואף במקורות מסוימים כמביאו של המשיח. זיהוי זה מתבסס על הפסוקים שבספר מלאכי בהם נאמר: "הִנֵּה אָנֹכִי שֹׁלֵחַ לָכֶם אֵת אֵלִיָּה הַנָּבִיא, לִפְנֵי בּוֹא יוֹם ה' הַגָּדוֹל וְהַנּוֹרָא. וְהֵשִׁיב לֵב אָבוֹת עַל בָּנִים, וְלֵב בָּנִים עַל אֲבוֹתָם פֶּן אָבוֹא וְהִכֵּיתִי אֶת הָאָרֶץ חֵרֶם"[1]. וכנאמר בברייתא דרבי פנחס בן יאיר במסכת ע"ז פרק ראשון, רוח הקודש מביאה לידי תחיית המתים, תחיית המתים מביאה לידי אליהו הנביא זכור לטוב.
כאמור לפני ביאת משיח יבוא אליהו ויחזור שוב לבני ישראל. מכאן מגיעה הברכה המפורסמת: "הרחמן הוא ישלח לנו את אליהו הנביא זכור לטוב ויבשר לנו בשורות טובות ישועות ונחמות".
זמן ביאתו
בגמרא[6] נאמר שאליהו הנביא מגיע יום לפני ביאת משיח, ומבשר על ביאתו.
במדרשים שונים מובא זמנים שונים ביחס לזמן ביאתו. בפסיקתא רבתי[דרוש מקור] מובא שאליהו מגיע ג' ימים קודם ביאת משיח ומקונן על הרי ישראל, לאחר מכן מבשר בשלשת הימים על טובה שלום וישועה לעם ישראל.
בהלכות מלכים[7] כתב הרמב"ם: "יראה מפשוטן של דברי הנביאים, שבתחילת ימות המשיח תהיה מלחמת גוג ומגוג, ושקודם מלחמת גוג ומגוג יעמוד נביא לישר ישראל ולהכין לבם, שנאמר הנה אנכי שולח לכם את אליהו וגו'. ואינו בא לא לטהר הטמא ולא לטמא הטהור, ולא לפסול אנשים שהם בחזקת כשרות ולא להכשיר מי שהוחזקו פסולין אלא לשום שלום בעולם שנאמר והשיב לב אבות על בנים. ויש מן החכמים שאומרים שקודם ביאת משיח יבוא אליהו וכל אלו הדברים וכיוצא בהם, לא יידע אדם איך יהיו עד שיהיו, שדברים סתומים הם אצל הנביאים. גם החכמים אין להם קבלה בדברים אלו, אלא לפי הכרע הפסוקים. ולפיכך יש להם מחלוקת בדברים אלו".
לשיטת הרבי, אין מחלוקת במציאות מתי יבוא אליהו, ופשוט שאליהו יבוא הן לפני גוג ומגוג והן לפני ביאת משיח, אך המחלוקת בין שתי הדעות הנ"ל היא, מתי היא ביאתו העיקרית[8].
הרבי מוסיף ואומר שמכיון שמשיח יכול לבוא בכל יום, לכן מגיע אליהו הנביא לטבריה בפועל ממש בכל יום ומבשר אודות ביאת המשיח[9].
אופן ומקום ביאתו
אליהו הנביא יבוא דווקא מלובש בגוף, כיון שאחרת לא יוכל לפסוק תשובות הלכתיות[דרוש מקור].
אליהו יבוא לבית הדין הגדול[6] - נציגם של כל בני ישראל. בית דין הגדול מקומו יהיה בטבריה, כיון ששם היה המקום האחרון אליו גלו הסנהדרין, ולשם ישובו בתחילה. ביחידות לרבנים הראשיים, הרב מרדכי אליהו והרב אברהם שפירא[10], אמר הרבי: "במדרשי חז"ל מצינו שמשיח צדקנו (אליהו הנביא) יתגלה תחילה בגליל, ובגליל גופא בטבריא ש"טובה ראייתה", אבל איש לא יקפיד גם אם אליהו הנביא יבוא בחוץ לארץ, ואפילו בברוקלין, ולמחרתו יבוא משיח לטבריא".
מטרת ביאתו
במסכת עדויות[11] נאמר: "אמר רבי יהושע: מקובל אני מרבן יוחנן בן זכאי ששמע מרבו ורבו מרבו, הלכה למשה מסיני, שאין אליהו בא לטמא ולטהר לרחק ולקרב, אלא לרחק המקורבין בזרוע ולקרב המרוחקין בזרוע . . רבי יהודה אומר: לקרב אבל לא לרחק, רבי שמעון אומר: להשוות המחלוקת, וחכמים אומרים: לא לרחק ולא לקרב אלא לעשות שלום בעולם, שנאמר: הנה אנכי שולח לכם את אליהו הנביא גו'".
לשיטת הרבי[8] אין מחלוקת מה הם פעולותיו של אליהו, כי את כל הפעולות הנזכרות לעיל יעשה אליהו, אך השאלה מה יעשה כחלק ושלב בגאולה.
בגמרא[6] נאמר שאליהו בא לבשר אודות הגאולה העתידה, לכן יבוא אליהו יום אחד קודם ביאת משיח.
בתלמוד ובספרות התורנית מובא הרבה פעמים המושג תיק"ו, שמשמעותו על פי הרמז תשבי יתרץ קושיות ואיבעיות, כלומר שכשיבוא אליהו בביאת משיח יפשוט הוא חלק גדול מהספיקות ההלכתיות, כמובן שהפסיקה תהיה בתור רב ולא בתור נביא מכיון ו"תורה לא בשמיים היא"[דרוש מקור].
בתלמוד ירושלמי נאמר[דרוש מקור] "תחית המתים לידי אליהו".
קישורים חיצוניים
הערות שוליים
- ↑ 1.0 1.1 מלאכי ג, כג.
- ↑ רש"י ורלב"ג בשמואל ב'. רד"ק במעשה של פילגש בגבעה.
- ↑ ראה רשימת המקורות בהקדמת תנא דבי אליהו
- ↑ פרשת אחרי מות על הפסוק אשר יעשה אותם וכו'.
- ↑ ראה בהקדמת תנא דבי אליהו
- ↑ 6.0 6.1 6.2 עירובין מג, ב.
- ↑ פרק יב, הלכה ב.
- ↑ 8.0 8.1 שערי גאולה חלק ב' (ימות המשיח), עמ' (עמ' 35).
- ↑ שיחת ז' תשרי תנש"א.
- ↑ י"א באייר תשמ"ט.
- ↑ פרק ח' משנה ז'.