ישועה חדאד: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 14: | שורה 14: | ||
===פעילות ציבורית=== | ===פעילות ציבורית=== | ||
כאשר הקהילה הספרדית ב[[מילאנו]] חיפשה רב, בשנת [[תשכ"א]], הטיל הרבי את השליחות על הרב | כאשר הקהילה הספרדית ב[[מילאנו]] חיפשה רב, בשנת [[תשכ"א]], הטיל הרבי את השליחות על הרב חדאד על אף שעדיין היה בחור לפני חתונה{{הערה|תאריך היציאה לשליחות נקבע בסמיכות לי"ב תמוז, ובעיצומה של התוועדות י"ב תמוז שאל הרבי את הרבחודוקוב מה הוא עדיין עושה כאן, ולאחר ששאל את הרב חדד, השיב כי הוא מתעתד לצאת מיד לאחר ההתוועדות, והרבי השיב: "אבל שיהיה מייד אחר כך".}}. | ||
כעבור תקופה, לאחר שבא בקשרי ה[[שידוכין]] עם רעייתו מרת רחל, ביקש הרבי מהגביר החסידי ר' [[חיים ציפל]] שיעזור לו בהוצאות החתונה. | כעבור תקופה, לאחר שבא בקשרי ה[[שידוכין]] עם רעייתו מרת רחל, ביקש הרבי מהגביר החסידי ר' [[חיים ציפל]] שיעזור לו בהוצאות החתונה. |
גרסה מ־16:27, 14 בנובמבר 2017
![](/images/thumb/0/04/%D7%99%D7%A9%D7%95%D7%A2%D7%94_%D7%97%D7%93%D7%93.jpg/250px-%D7%99%D7%A9%D7%95%D7%A2%D7%94_%D7%97%D7%93%D7%93.jpg)
הרב ישועה חדד (תרצ"ז-י"ב חשון תשע"ח) היה שליח הרבי ורב הקהילה החלאבית והלבנונית במילאנו, איטליה במשך למעלה מחמישים שנה.
תולדות חיים
נולד במרוקו בשנת תרצ"ז לאביו ר' מכלוף ולאמו מרת איזה חדד.
בצעירותו, למד במשך שנתיים בישיבה מקומית בקזבלנקה, ועם הגעתו של הרב מיכאל ליפסקר כשליח הרבי למדינה, עבר ללמוד בישיבת תומכי תמימים שייסד בעיר מקנס.
בשנת תשי"ב לאחר שנתיים של לימודים באווירה חב"דית, עבר ללמוד בישיבת תומכי תמימים ברינואה שם למד במשך שבע שנים, ובמהלך תקופה זו אף זכה בשנת ץשט"ז ללמוד לקוטי תורה בחברותא עם הבבא סאלי כאשר שהה בישיבה במשך מספר שבועות.
בחודש שבט תשי"ח עבר ללמוד בישיבת תומכי תמימים המרכזית ב-770 בחצרו של הרבי. מיד עם הגעתו, נכנס אל הרבי ליחידות וזכה שהרבי גילה לו ברוח הקודש את יום הולדתו והורה לו לנהוג במנהגי יום הולדת בשבת הסמוכה ליום ה'יחידות'[1].
במשך שנות שהותו אצל הרבי זכה שהרבי הזכירו כמה פעמים בשמו במהלך ההתוועדויות וביקש שינגן את הפיוט 'עזרני א-ל חי'.
פעילות ציבורית
כאשר הקהילה הספרדית במילאנו חיפשה רב, בשנת תשכ"א, הטיל הרבי את השליחות על הרב חדאד על אף שעדיין היה בחור לפני חתונה[2].
כעבור תקופה, לאחר שבא בקשרי השידוכין עם רעייתו מרת רחל, ביקש הרבי מהגביר החסידי ר' חיים ציפל שיעזור לו בהוצאות החתונה.
באחת היחידויות להן זכה, אמר לו הרבי שכאשר שולחים אברך לקהילה מסויימת לשמש כחזן, שוחט או רב קהילה - הרי הוא צריך לזכור כי לאמיתו של דבר התפקיד משמש רק כתואר רשמי כלפי הקהילה, ועליו לדאוג שישאר לו מספיק זמן עבור תפקידו העיקרי – הפצת המעיינות[3], ובהזדמנות אחרת, הורה לו הרבי לבדוק מזמן לזמן את סכיני השחיטה בבית המטבחים[4].
כאשר החל הרבי לעורר על צורת המנורה בבית המקדש שהקנים שלה היו באלכסון ולא בעיגול, הפעיל את קשריו עם הממונה על האגף היהודי באוצרות הוותיקן וביקש ממנו לראות את המנורה, אך הממונה סירב לאשר לו את הכניסה, ובמקום זה הביא לו ציור מהמנורה, כאשר הקנים בציור היו באלכסון ולא בעיגול[5].
זכה בשנות שליחותו לקרב עשרות יהודים לשמירת תורה ומצוות ולחסידות חב"ד, ואף קיבל הוראה מהרבי לברך יהודים באמצעות הזכרת שמותיהם של רבותינו נשיאינו[6].
חתם על פסק הדין שהרבי מלך המשיח.
משפחתו
- בנו, הרב מנחם חדאד – רב הראשי לבריסל, בלגיה
- בנו, הרב מיכאל חדאד – קראון הייטס, ברוקלין, ניו יורק
- בנו, הרב יוסף חדאד – משלוחי הרבי במילאנו, איטליה
- בנו, הרב מכלוף אליהו חדאד – מילאנו, איטליה
- בתו מרת חנה, לונדון
- בתו מרת מרים, רעיית הרב שלמה בנטולילה – משלוחי הרבי בקינשאסה, קונגו
- בתו מרת שרה דינה, מילאנו / ירושלים
- בתו מרת אביגיל, רעיית הרב יוסף יצחק דדון – לוד
קישורים חיצוניים
- לא לעכב בשורה טובה, בראיון משוכתב למגזין 'הסיפור שלי' של חברת המדיה jem, כ"ח שבט תשע"ז
- מערכת שטורעם, ד"ש ממילאנו: הרב ישועה חדד - באתר שטורעם
הערות שוליים
- ↑ לאחר שיצא מחדר הרבי, כתב מכתב למשפחתו וביקש שיבררו במדויק את תאריך הולדתו, וכשהגיעה תשובתו של הרבי התברר שהרבי חזה ברוח הקודש במדויק את התאריך של יום ההולדת.
- ↑ תאריך היציאה לשליחות נקבע בסמיכות לי"ב תמוז, ובעיצומה של התוועדות י"ב תמוז שאל הרבי את הרבחודוקוב מה הוא עדיין עושה כאן, ולאחר ששאל את הרב חדד, השיב כי הוא מתעתד לצאת מיד לאחר ההתוועדות, והרבי השיב: "אבל שיהיה מייד אחר כך".
- ↑ התקשרות, גליון תסט עמוד 12.
- ↑ כפר חב"ד גליון 900 עמוד 201.
- ↑ שבועון בית משיח גליון 299, עמוד 61.
- ↑ כאשר אחד היהודים בקהילה ביקש ממנו לברך את אחד מבני משפחתו והביא לו חוברת עם שמות שונים, שלח את החוברת לרבי והרבי השיב שבחב"ד לא מקובל לברך באמצעות הזכרת שמות, ושיזכיר את שמו של אדמו"ר הריי"צ ויברך, ואכן הוא נהג על פי הוראת הרבי והחולה הבריא.