קבלה: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
שורה 30: | שורה 30: | ||
[[תורת החסידות]] אינה סבורה כי יש להשקיע בלימוד הקבלה עצמה, שהיא עדיין נשארה עד היום לימוד שלא כל אחד יכול לגשת אליו ללא הכנה מתאימה, אלא היא מלמדת יסודות ממנה ומפרשת אותם בצורה שכל אחד יכול להבינם, ומבלי לטעות חלילה בנושאים העדינים המוזכרים, אשר טעות בהבנה בהם עלולה לגרום לסטיה חמורה מהאמונה הטהורה. | [[תורת החסידות]] אינה סבורה כי יש להשקיע בלימוד הקבלה עצמה, שהיא עדיין נשארה עד היום לימוד שלא כל אחד יכול לגשת אליו ללא הכנה מתאימה, אלא היא מלמדת יסודות ממנה ומפרשת אותם בצורה שכל אחד יכול להבינם, ומבלי לטעות חלילה בנושאים העדינים המוזכרים, אשר טעות בהבנה בהם עלולה לגרום לסטיה חמורה מהאמונה הטהורה. | ||
תורת החסידות גם הביאה את היסודות המופשטים מתורת הקבלה למושגים מובנים, ומתרגמת אותם לעבודת ה' היום יומית, ולא מסתפקת בהשארתם במישור העיוני בלבד. | תורת החסידות גם הביאה את היסודות המופשטים מתורת הקבלה למושגים מובנים, ומתרגמת אותם לעבודת ה' היום יומית, ולא מסתפקת בהשארתם במישור העיוני בלבד.אדרבה, על ידי תורת החסידות יכול כל אחד, גם מי שאינו בעל כשרון, כי ע"י הסברת הענינים בחסידות באופן של "מבשרי אחזה אלוקה", יכול כל אחד להבין את פנימיות התורה, ובאופן של הבנה והשגה אמיתיים. | ||
עם זאת נמצאו בקרב חסידי חב"ד כאלו אשר היו מקובלים, כגון רבי [[לוי יצחק שניאורסון]] אביו של [[הרבי]], הרב [[מנחם זאב גרינגלאס]], משפיע ישיבת תות"ל מונטריאול, קנדה. ועוד רבים. | |||
== ההבדל בין קבלה לחסידות == | == ההבדל בין קבלה לחסידות == |
גרסה מ־08:36, 12 באוגוסט 2009
![]() |
ערך זה זקוק לעריכה: ייתכן שהערך סובל מפגמים טכניים כגון מיעוט קישורים פנימיים, סגנון טעון שיפור או צורך בהגהה, או שיש לעצב אותו. | ||
אתם מוזמנים לסייע ולתקן את הבעיות, אך אנא אל תורידו את ההודעה כל עוד לא תוקן הדף. אם אתם סבורים כי אין בדף בעיה, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |
![]() |
הערך נמצא בשלבי עבודה: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה אתם מתבקשים שלא לערוך ערך זה בטרם תוסר הודעה זו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניחי התבנית. | ||
אם הדף לא נערך במשך שבוע ניתן להסיר את התבנית ולערוך אותו, אך רצוי לתת קודם תזכורת בדף שיחת הכותבים. |
קבלה היא כינוי ביהדות הן לדברי הנבואה (כך הן מכונות במשנה וברמב"ם), אך בד"כ לתורת הנסתר.
הקבלה ענינה הסברת העברת השפע האלוקי, הדרגות השונות באלוקות והעולמות הרוחניים. הקבלה מתחלקת לשני חלקים: קבלה מעשית וקבלה עיונית. ע"פ הלכה אין ללמד קבלה אלא "מי שנתמלא כריסו לחם ובשר ולחם ובשר הוא לידע האסור והמותר וכיוצא בהם משאר המצות", אולם כבר נפסק לפועל שבזמננו עקבתא דמשיחא "מצוה לגלות זאת החכמה".יתירה מזו, נאמר שמי שאינו לומד פנימיות התורה סופו ליהפך לאפיקורס.
הקבלה כשמה כן היא, הועברה בקבלה איש מפי איש. ישנם ספרי קבלה קדומים מאוד, כמו ספר יצירה שמיוחס לאדם הראשון וספר הבהיר המיוחס לאברהם אבינו, ועוד. רבים מן התנאים ולפני זה עסקו בתורת הקבלה. אחד מהבולטים שבהם היה רבי שמעון בר יוחאי מחבר ספר הזוהר.
ספר הקבלה המרכזי, כך אפשר לומר, הוא ספר הזוהר.
ספר הזוהר לא היה ידוע ומפורסם, והועבר מדור לדור על-פי המסורת, עד שרבי משה די-לאון בספרד בשנת לספר הזוהר ולדברים שהוא מלמד קמו מפרשים רבים שלימדו והרחיבו את תורת הקבלה, כמו הרמח"ל - רבי משה חיים לוצאטו, הרמ"ק - רבי משה קורדובירו, האריז"ל - רבי יצחק לוריא אשכנזי, ועוד.
מדובר בשיטות שונות בהבנת תורת הקבלה.
ההתנגדות לחסידות בעקבות הקבלה
עם תחילת הפצת תורת החסידות בקרב ההמון, ע"י הבעל שם טוב החלה התנגדות אליה. אחת הסיבות היתה הטענה שהחסידות הינה קבלה, אותה אסור ללמד אלא ליחידי סגולה.
התשובה לטענה זו היא אשר החסידות איננה קבלה, אשר בעיקר מתעסקת בחלק העיוני בלבד של פנימיות התורה, אלא החסידות הינה בעיקר דרך והוראה בעבודת ה'.
בין השאר התנגדו ג"כ באופן פרטי לבעל שם טוב עקב עשיית המופתים והניסים שחולל, בטענה שהוא עושה זאת באמצעות שימוש בשמות והשבעת מלאכים. גם ע"ז התשובה היתה שיכולתו של הבעל שם טוב וצדיקים בכלל שורשה בכוחם בעבודת ה', ולא בשימוש בהשבעות ושמות, על אף שגם בהם היו בקיאים.
הקבלה ותורת החסידות
תורת החסידות גילתה שהגיעה העת ללמד את יסודות תורת הקבלה לכל העם, ולא רק ליחידי סגולה כפי שהיה עד אז.
תורת החסידות אינה סבורה כי יש להשקיע בלימוד הקבלה עצמה, שהיא עדיין נשארה עד היום לימוד שלא כל אחד יכול לגשת אליו ללא הכנה מתאימה, אלא היא מלמדת יסודות ממנה ומפרשת אותם בצורה שכל אחד יכול להבינם, ומבלי לטעות חלילה בנושאים העדינים המוזכרים, אשר טעות בהבנה בהם עלולה לגרום לסטיה חמורה מהאמונה הטהורה.
תורת החסידות גם הביאה את היסודות המופשטים מתורת הקבלה למושגים מובנים, ומתרגמת אותם לעבודת ה' היום יומית, ולא מסתפקת בהשארתם במישור העיוני בלבד.אדרבה, על ידי תורת החסידות יכול כל אחד, גם מי שאינו בעל כשרון, כי ע"י הסברת הענינים בחסידות באופן של "מבשרי אחזה אלוקה", יכול כל אחד להבין את פנימיות התורה, ובאופן של הבנה והשגה אמיתיים.
עם זאת נמצאו בקרב חסידי חב"ד כאלו אשר היו מקובלים, כגון רבי לוי יצחק שניאורסון אביו של הרבי, הרב מנחם זאב גרינגלאס, משפיע ישיבת תות"ל מונטריאול, קנדה. ועוד רבים.