אהרן משה שיינר: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (שוחזר מעריכות של שיע בוט (שיחה) לעריכה האחרונה של 212.179.42.241) |
מ (החלפת טקסט – " ז"ל" ב־"") |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''אהרן משה שיינר''' נולד בכ"ד תמוז ה'תרצ"ז, בעיר צ'רנוביץ שברומניה, | '''אהרן משה שיינר''' נולד בכ"ד תמוז ה'תרצ"ז, בעיר צ'רנוביץ שברומניה, | ||
לאביו ר' אפרים מנשה | לאביו ר' אפרים מנשה, יהודי בעל מסירות נפש, שגידל זקן מלא בשנות הגלות הסובייטית, נולד בבית של חסידי הורדנקא, ואחר פטירת האדמו"ר, היה עורך נסיעות לויז'ניץ הסמוכה. | ||
בילדותו עבר את מוראות השואה בגטו [[צ'רנוביץ]]. בגיעו לגיל שמונה עשרה, גוייס לשורות הצבא הרוסי ושמר ב[[מסירות נפש]] על קיום תורה ומצוות, ובמשך כל שנות שירותו לא בא בשר טרף אל פיו. | בילדותו עבר את מוראות השואה בגטו [[צ'רנוביץ]]. בגיעו לגיל שמונה עשרה, גוייס לשורות הצבא הרוסי ושמר ב[[מסירות נפש]] על קיום תורה ומצוות, ובמשך כל שנות שירותו לא בא בשר טרף אל פיו. | ||
בחודש אדר של שנת ה'תשי"ט התחתן עם חיה שרה גולדה, בתו של הרב [[אהרן חזן]]. בשנות שהותו במוסקבה, היה חביב ומקורב ביותר על כ"ק האדמו"ר ממכנובקה זצוק"ל. בשנת תשכ"ז, לאחר שנים ארוכות של מאמצים חוזרים ונשנים קיבל אישור עלייה לארץ, והתיישב ב[[כפר חב"ד]], ובחודש תשרי ה'תשכ"ח נסע לראשונה לחצרות קדשנו, יחד עם גיסו, הרב משה גרינברג | בחודש אדר של שנת ה'תשי"ט התחתן עם חיה שרה גולדה, בתו של הרב [[אהרן חזן]]. בשנות שהותו במוסקבה, היה חביב ומקורב ביותר על כ"ק האדמו"ר ממכנובקה זצוק"ל. בשנת תשכ"ז, לאחר שנים ארוכות של מאמצים חוזרים ונשנים קיבל אישור עלייה לארץ, והתיישב ב[[כפר חב"ד]], ובחודש תשרי ה'תשכ"ח נסע לראשונה לחצרות קדשנו, יחד עם גיסו, הרב משה גרינברג מבני-ברק, שם זכה ליחידות ארוכה בקודש פנימה. | ||
לאחר עלייתו ארצה, שימש במשך שנים כמנהל חשבונות בחברת "טמפו". | לאחר עלייתו ארצה, שימש במשך שנים כמנהל חשבונות בחברת "טמפו". | ||
גרסה מ־23:08, 2 בפברואר 2016
אהרן משה שיינר נולד בכ"ד תמוז ה'תרצ"ז, בעיר צ'רנוביץ שברומניה, לאביו ר' אפרים מנשה, יהודי בעל מסירות נפש, שגידל זקן מלא בשנות הגלות הסובייטית, נולד בבית של חסידי הורדנקא, ואחר פטירת האדמו"ר, היה עורך נסיעות לויז'ניץ הסמוכה.
בילדותו עבר את מוראות השואה בגטו צ'רנוביץ. בגיעו לגיל שמונה עשרה, גוייס לשורות הצבא הרוסי ושמר במסירות נפש על קיום תורה ומצוות, ובמשך כל שנות שירותו לא בא בשר טרף אל פיו.
בחודש אדר של שנת ה'תשי"ט התחתן עם חיה שרה גולדה, בתו של הרב אהרן חזן. בשנות שהותו במוסקבה, היה חביב ומקורב ביותר על כ"ק האדמו"ר ממכנובקה זצוק"ל. בשנת תשכ"ז, לאחר שנים ארוכות של מאמצים חוזרים ונשנים קיבל אישור עלייה לארץ, והתיישב בכפר חב"ד, ובחודש תשרי ה'תשכ"ח נסע לראשונה לחצרות קדשנו, יחד עם גיסו, הרב משה גרינברג מבני-ברק, שם זכה ליחידות ארוכה בקודש פנימה. לאחר עלייתו ארצה, שימש במשך שנים כמנהל חשבונות בחברת "טמפו".
באמצע שנות הלמ"ד, החלה תופעה בכפר חב"ד, שבה היו רכבים חוצים את הכפר בשבתות תוך רמיסת כבוד השבת ברגל גסה. ר' משה היה חוסם את הכביש, ואומר לנהג "תשאיר את הרכב פה, ותעלה אלי הביתה עד מוצ"ש" ולא נותן לו להמשיך בנסיעה הלאה. משכך, היו הנהגים שבים על עקבותיהם. וכך פסקה אט אט התופעה המכאיבה של רמיסת קדושת השבת לגמרי, עד שנעלמה כלא היתה, וקדושת השבת חזרה לשרור כבתחילה.
כיום הוא מתגורר בכפר חב"ד, ונמנה על מתפללי בית הכנסת "בית מנחם". כמה מבניו ונכדיו עוסקים בעבודת השליחות ובשדה החינוך במוסדות חב"ד.
משפחתו
בניו:
- שלמה, כפר חב"ד
- יצחק, מחנך ותיק בת"ת חב"ד בביתר עילית, מרצה ויועץ חינוכי בכיר
- מרדכי, מורה בבית הספר הוירטואלי לילדי השלוחים, ביתר עילית
- שלום דב-בער, עסקן ציבורי ונציג חב"ד בעיריית לוד
- שניאור-זלמן, כפר חב"ד
- יוסף מאיר, מלפנים שליח הרבי בקזחסטן, כפר חב"ד
חתניו:
- שמואל יעקב קעניג, משפיע בכפר חב"ד, ובעל תפילה נודע
- יוסף יצחק הניג, סופר סת"ם ידוע, ירושלים
- משה קורנט, שליח בנשר
- משה משי-זהב, ממנהלי ספריית "היכל מנחם" ירושלים
- בן ציון שיינברגר, מנהל דפוס "יד החמישה", כפר חב"ד
- מאיר הולצברג, שליח בעיר בליא-צרקוב, אוקראינה
- דניאל גורדון, מארגון "אור אבנר", בעבר היה כותב בשבועון "בית משיח" כפר חב"ד