אושפיזין: הבדלים בין גרסאות בדף
(←מקורו) |
מ (החלפת טקסט – " צדקה " ב־" צדקה ") |
||
שורה 4: | שורה 4: | ||
{{ציטוט|תוכן= בְּשַׁעֲתָא דְּבַר נָשׁ יָתִיב בְּמָדוֹרָא דָּא, צִלָּא דִּמְהֵימְנוּתָא, שְׁכִינְתָּא פַּרְסָא גַּדְפָהָא עָלֵיהּ מִלְּעֵילָּא, וְאַבְרָהָם וַחֲמִשָּׁה צַדִּיקַיָּיא אָחֳרָנִין שַׁוְיָין מָדוֹרֵיהוֹן עִמֵּיהּ. אָמַר רִבִּי אַבָּא, אַבְרָהָם וַחֲמִשָּׁה צַדִּיקַיָּיא, וְדָוִד מַלְכָּא, שַׁוְיָין מָדוֹרֵיהוֹן עִמֵּיהּ. הֲדָא הוּא דִּכְתִּיב, בַּסֻּכּוֹת תֵּשְׁבוּ שִׁבְעַת יָמִים. שִׁבְעַת יָמִים כְּתִיב, וְלָא בְּשִׁבְעַת יָמִים.|מקור=זהר חלק ג. קג, ב}} | {{ציטוט|תוכן= בְּשַׁעֲתָא דְּבַר נָשׁ יָתִיב בְּמָדוֹרָא דָּא, צִלָּא דִּמְהֵימְנוּתָא, שְׁכִינְתָּא פַּרְסָא גַּדְפָהָא עָלֵיהּ מִלְּעֵילָּא, וְאַבְרָהָם וַחֲמִשָּׁה צַדִּיקַיָּיא אָחֳרָנִין שַׁוְיָין מָדוֹרֵיהוֹן עִמֵּיהּ. אָמַר רִבִּי אַבָּא, אַבְרָהָם וַחֲמִשָּׁה צַדִּיקַיָּיא, וְדָוִד מַלְכָּא, שַׁוְיָין מָדוֹרֵיהוֹן עִמֵּיהּ. הֲדָא הוּא דִּכְתִּיב, בַּסֻּכּוֹת תֵּשְׁבוּ שִׁבְעַת יָמִים. שִׁבְעַת יָמִים כְּתִיב, וְלָא בְּשִׁבְעַת יָמִים.|מקור=זהר חלק ג. קג, ב}} | ||
וכפי המבואר בהמשך דברי הזהר שם, שאת חלקם של האושפיזין בסעודה על האדם לחלק לעניים ועוד קודם לאכילתו שלו וזו אחד הטעמים למנהג לחלק ריבוי צדקה בערב חג הסוכות{{הערה|תורת מנחם חלק כד עמוד 61.}}. וכשמוצאים שעשה הכל כדרוש הם מתארחים בסוכתו ומברכים אותו כל אחד בברכתו שלו: | וכפי המבואר בהמשך דברי הזהר שם, שאת חלקם של האושפיזין בסעודה על האדם לחלק לעניים ועוד קודם לאכילתו שלו וזו אחד הטעמים למנהג לחלק ריבוי [[צדקה]] בערב חג הסוכות{{הערה|תורת מנחם חלק כד עמוד 61.}}. וכשמוצאים שעשה הכל כדרוש הם מתארחים בסוכתו ומברכים אותו כל אחד בברכתו שלו: | ||
*אברהם אבינו: {{הערה|שם=נח|ישעיה נח.}}אָז תִּתְעַנַּג עַל ה' וְגוֹ'. | *אברהם אבינו: {{הערה|שם=נח|ישעיה נח.}}אָז תִּתְעַנַּג עַל ה' וְגוֹ'. | ||
*יצחק אבינו: יש מחלוקת אם אומר:{{הערה|שם=נד|ישעיה נד.}} כָּל כְּלִי יוּצַר עָלַיִךְ לֹא יִצְלַח. ולשיטה אחרת זו ברכת דוד המלך וברכתו שלו הוא:{{הערה|תהלים קיב.}} גִּבּוֹר בָּאָרֶץ יִהְיֶה זַרְעוֹ וְגוֹ', הוֹן וָעוֹשֶׁר וְגוֹ'. | *יצחק אבינו: יש מחלוקת אם אומר:{{הערה|שם=נד|ישעיה נד.}} כָּל כְּלִי יוּצַר עָלַיִךְ לֹא יִצְלַח. ולשיטה אחרת זו ברכת דוד המלך וברכתו שלו הוא:{{הערה|תהלים קיב.}} גִּבּוֹר בָּאָרֶץ יִהְיֶה זַרְעוֹ וְגוֹ', הוֹן וָעוֹשֶׁר וְגוֹ'. |
גרסה מ־10:29, 17 ביוני 2016
אושפיזין חסידי הינו מקביל לרעיון האושפיזין המקובל כאשר בכל יום מחג סוכות מגיעים ה"אושפיזין"-אורחים לסוכה, ואחד מהם יושב בראש.
מקורו
עניין האושפיזין מוזכר לראשונה בספר הזוהר:
בְּשַׁעֲתָא דְּבַר נָשׁ יָתִיב בְּמָדוֹרָא דָּא, צִלָּא דִּמְהֵימְנוּתָא, שְׁכִינְתָּא פַּרְסָא גַּדְפָהָא עָלֵיהּ מִלְּעֵילָּא, וְאַבְרָהָם וַחֲמִשָּׁה צַדִּיקַיָּיא אָחֳרָנִין שַׁוְיָין מָדוֹרֵיהוֹן עִמֵּיהּ. אָמַר רִבִּי אַבָּא, אַבְרָהָם וַחֲמִשָּׁה צַדִּיקַיָּיא, וְדָוִד מַלְכָּא, שַׁוְיָין מָדוֹרֵיהוֹן עִמֵּיהּ. הֲדָא הוּא דִּכְתִּיב, בַּסֻּכּוֹת תֵּשְׁבוּ שִׁבְעַת יָמִים. שִׁבְעַת יָמִים כְּתִיב, וְלָא בְּשִׁבְעַת יָמִים.
— זהר חלק ג. קג, ב
וכפי המבואר בהמשך דברי הזהר שם, שאת חלקם של האושפיזין בסעודה על האדם לחלק לעניים ועוד קודם לאכילתו שלו וזו אחד הטעמים למנהג לחלק ריבוי צדקה בערב חג הסוכות[1]. וכשמוצאים שעשה הכל כדרוש הם מתארחים בסוכתו ומברכים אותו כל אחד בברכתו שלו:
- אברהם אבינו: [2]אָז תִּתְעַנַּג עַל ה' וְגוֹ'.
- יצחק אבינו: יש מחלוקת אם אומר:[3] כָּל כְּלִי יוּצַר עָלַיִךְ לֹא יִצְלַח. ולשיטה אחרת זו ברכת דוד המלך וברכתו שלו הוא:[4] גִּבּוֹר בָּאָרֶץ יִהְיֶה זַרְעוֹ וְגוֹ', הוֹן וָעוֹשֶׁר וְגוֹ'.
- יעקב אבינו:[2] אָז יִבָּקַע כַּשַּׁחַר אוֹרֶךָ וְגוֹ',
- שאר הצדיקים אומרים:[2] וְנָחֲךָ ה' תָּמִיד וְהִשְׂבִּיעַ וְגוֹ'.
- דוד המלך אומר:[3] כָּל כְּלִי יוּצַר עָלַיִךְ לֹא יִצְלָח.
בשיחותיו מבאר הרבי בפרטיות את ברכותיו של כל אחד מהאושפיזין.
אושפיזין החסידי
אצל חסידי חב"ד מקובל, על פי דברי הרבי הריי"צ, כי בנוסף לאושפיזין המקובל, מגיעים גם האושיפיזין החסידיים: רבי ישראל בעל שם טוב (מחולל תנועת החסידות); תלמידו רבי דובער 'המגיד ממעזריטש'; אדמו"ר הזקן רבי שניאור זלמן, מייסד חסידות חב"ד, בנו רבי דובער, אדמו"ר האמצעי; רבי מנחם מענדל, אדמו"ר הצמח צדק; בנו האדמו"ר רבי שמואל אדמו"ר המהר"ש; בנו האדמו"ר רבי שלום דובער - אדמו"ר הרש"ב. כמו-כן מקובל שבאים גם אושפיזין לשמיני עצרת -אדמו"ר הריי"צ רבי יוסף-יצחק; ובשמחת תורה מגיע הרבי.
היום והאורחים
- ביום הראשון - מגיעים אברהם אבינו ורבי ישראל בעל שם טוב.
- ביום השני - יצחק אבינו ורבי דובער 'המגיד'.
- ביום השלישי - יעקב אבינו ורבי שניאור זלמן - אדמו"ר הזקן
- ביום הרביעי - משה רבנו ורבי דובער - אדמו"ר האמצעי
- ביום החמישי - יוסף ורבי מנחם מענדל - אדמו"ר הצמח-צדק.
- ביום השישי - אהרון הכהן ורבי שמואל - אדמו"ר מהר"ש
- ביום השביעי - דוד המלך ורבי שלום דובער - אדמו"ר הרש"ב.
- בשמיני עצרת - שלמה המלך ורבי יוסף יצחק - אדמו"ר הריי"צ.[דרוש מקור]
- בשמחת תורה - הרבי.[דרוש מקור]
פרטי המנהג
בחלק מקהילות ישראל נהוג להזמין בקול את האושפיזין השייכים לאותו היום, כאשר את אומרים אותם בראש הנוסח, ולאחר מכן מוסיפים "ועמו", ומזכירים גם את שאר האושפיזין, וזאת משום שהאושפיזין מגיעים בכל יום, אלא שבכל יום יש את העיקרי שמגיע בראש וכל שאר הצדיקים מגיעים יחד עמו ומלווים אותו.
הכנסת אורחים נוספים
בזוהר, שהינו המקור הראשוני למנהג האושפיזין, כתוב כי יחד עם הכנסת האושפיזין לסוכה, האושפיזים אוהבים לראות אורחים נוספים בסוכה ובמיוחד עניים ומסכנים, וכאשר עושים כן - מברכים האושפיזין את כל היושבים בה בשפע של ברכות[5].
קישורים חיצוניים
- אושפיזין ראית? בשבועון בית משיח על האושפיזין חסידי
- הרב לוי יצחק ניסלביץ', האושפיזין, סקירה מקיפה על דברי הרבי בנוגע לאושפיזין, כהוספה לקובץ הלימוד של החודש השביעי בליובאוויטש (חוברת ג', עמוד 105 ואילך) בהוצאת ארגון אש"ל הכנסת אורחים
הערות שוליים
- ↑ תורת מנחם חלק כד עמוד 61.
- ↑ 2.0 2.1 2.2 ישעיה נח.
- ↑ 3.0 3.1 ישעיה נד.
- ↑ תהלים קיב.
- ↑ הרבי ציין את הדברים בשיחת יום ב' דחג הסוכות (עמוד 61), וציטט את מאמר הזוהר על הפסוק "בסוכות תשבו שבעת ימים כל האזרח בישראל ישבו בסוכות" – "בקדמיתא תשבו ולבתר ישבו, אלא קדמאה לאושפיזי, תניינא לבני עלמא", היינו ש"תשבו" הראשון מדבר על האושפיזין, ו"ישבו" השני מדבר על העניים, אורחים דעלמא. והזוהר ממשיך ומפרט את השכר למי שעושה כן ומכניס לסוכתו את "בני עלמא" – שכל האושפיזין מברכים אותו, ומפרט את הברכות שמברך אותו כאו"א מהאושפיזין.
זמן שמחתנו | ||
---|---|---|
זמנים | ערב חג הסוכות • סוכות • הושענא רבה • שמיני עצרת • שמחת תורה • שבת בראשית • ויעקב הלך לדרכו | ![]() |
ארבעת המינים | לולב • אתרוג • אתרוג קלבריה • הדס • ערבה • ארבעת המינים• חלוקת ארבעת המינים • ברכה על ארבעת המינים של הרבי | |
מבצעי סוכות | מבצע לולב • מבצע סוכה • תהלוכה | |
מצוות ומנהגים | מצוות סוכה • הלל • שינה בסוכה • נוי סוכה • אושפיזין • שמחת בית השואבה • נטילת לולב • הושענות • קריאת התורה בסוכות • חביטת ערבה • הקפות • אתה הראת • תפילת גשם • קריאת התורה בשמחת תורה • חתן תורה • חתן בראשית • חיבור החג עם ימות החול • הקפות שניות • מכירת המצוות | |
ניגוני החג | אתה בחרתנו • אתה בחרתנו (רוסית) • ושמחת בחגך • הושיעה את עמך • אום אני חומה • ניגון ריקוד • ניגון הקפות • על הסלע הך • אשריכם ישראל • שישו ושמחו (ב) • שישו ושמחו (ג) • תורה איז די בעסטע סחורה • והחסידים והעובדים • ניגון לנטילת לולב |