וגר זאב עם כבש: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "קטגוריה:פסוקים על הגאולה בישעיה" ב־"קטגוריה:יעודי גאולה בנביאים") |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 10: | שורה 10: | ||
[[קטגוריה:יעודי הגאולה]] | [[קטגוריה:יעודי הגאולה]] | ||
[[קטגוריה:יעודי גאולה בנביאים]] | [[קטגוריה:יעודי גאולה בנביאים]] | ||
{{קצרמר|גאולה ומשיח}} |
גרסה מ־19:12, 4 באוגוסט 2015
![](/images/thumb/f/fe/%D7%95%D7%92%D7%A8_%D7%96%D7%90%D7%91_%D7%A2%D7%9D_%D7%9B%D7%91%D7%A9.jpg/250px-%D7%95%D7%92%D7%A8_%D7%96%D7%90%D7%91_%D7%A2%D7%9D_%D7%9B%D7%91%D7%A9.jpg)
בנבואת ישעיהו הנביא נאמר וגר זאב עם כבש ונמר עם גדי ירבץ ועגל וכפיר ומריא יחדיו ונער קטן נהג בם[1]. המשמעות הפשוטה של יעוד זה הינה, שלעתיד לבוא כל הבעלי חיים יעזבו את טבעם המושחת ויפסיקו לטרוף, וכמו שנאמר בתורה 'והשבתי חיה רעה מן הארץ[2]'.
את משמעותו הפנימית של יעוד זה מסביר הרמב"ם בספרו יד החזקה בהלכות מלכים: "וזה שנאמר בישעיה וגר זאב עם כבש ונמר עם גדי ירבץ, משל וחידה, ענין הדבר שיהיו ישראל יושבין לבטח עם רשעי עכו"ם, המשולים כזאב ונמר, שנאמר זאב ערבות ישדדם, ונמר שוקד על עריהם, ויחזרו כולם לדת האמת, ולא יגזלו ולא ישחיתו, אלא יאכלו דבר המותר בנחת עם ישראל שנאמר ואריה כבקר יאכל תבן".
אך כל זאת לפי דעתו של הרמב"ם שלעתיד 'עולם כמנהגו נוהג[3]', אך לפי דעתם של חלק מהראשונים (הרמב"ן[4] ועוד) הסוברים שלעתיד יהיה שינוי במנהגו של עולם, מובן שיעוד זה יתקיים כפשוטו.
הרבי מלך המשיח מסביר[5] שאף לפי שיטת הרמב"ם יתקיימו יעודים אלה כפשוטם אך זאת בתקופה מאוחרת יותר בימות המשיח.