כד יתבין ישראל (ניגון): הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
מ (החלפת טקסט – "חודש תשרי " ב־"חודש תשרי ") תגית: עריכה ממכשיר נייד |
||
שורה 6: | שורה 6: | ||
==אצל הרבי== | ==אצל הרבי== | ||
לקראת חודש תשרי תשכ"ב, הגיע ר' [[אברהם לידר]] מכפר חב"ד בפעם הראשונה לבקר בחצר [[הרבי]]. | לקראת [[חודש תשרי]] תשכ"ב, הגיע ר' [[אברהם לידר]] מכפר חב"ד בפעם הראשונה לבקר בחצר [[הרבי]]. | ||
כפי שנהג הרבי פעמים רבות, התבקשו האורחים להביא "מזמרת הארץ", ולנגן בפני הרבי ניגונים מארץ ישראל. במהלך החודש בעת ההתוועדויות כובד ר' אברהם פעמים לנגן 'מזמרת הארץ', בפעם הראשונה הוא ניגן את הניגון "[[הושיעה את עמך]]", והרבי עודד בתנועות נמרצות, ובפעם השניה ניגן את הניגון "כד יתבין ישראל". | כפי שנהג הרבי פעמים רבות, התבקשו האורחים להביא "מזמרת הארץ", ולנגן בפני הרבי ניגונים מארץ ישראל. במהלך החודש בעת ההתוועדויות כובד ר' אברהם פעמים לנגן 'מזמרת הארץ', בפעם הראשונה הוא ניגן את הניגון "[[הושיעה את עמך]]", והרבי עודד בתנועות נמרצות, ובפעם השניה ניגן את הניגון "כד יתבין ישראל". | ||
שורה 12: | שורה 12: | ||
חסידים מספרים, כי בשונה מהניגון "הושיעה את עמך", לא היתה ניכרת שביעות רצון על פני הרבי בעת שניגן ניגון זה. | חסידים מספרים, כי בשונה מהניגון "הושיעה את עמך", לא היתה ניכרת שביעות רצון על פני הרבי בעת שניגן ניגון זה. | ||
בתחילת התוועדות [[צאתכם לשלום]] שהתקיימה בסיומו של חודש תשרי תשכ"ב{{הערה|שיחת יום ב' פ' נח, כ"ט תשרי תשכ"ב. [[תורת מנחם]] חל"ב עמ' 163.}}, ציוה עליו הרבי שיחזור וילמד את הקהל את הניגון. ואף על פי כן, כשהקהל סיים לנגן את הניגון, הורה הרבי שינגנו את הניגון "הושיעה את עמך". ואכן מאז ואילך לא ניגנו פעמים נוספות ניגון זה במחיצת הרבי. | בתחילת התוועדות [[צאתכם לשלום]] שהתקיימה בסיומו של [[חודש תשרי]] תשכ"ב{{הערה|שיחת יום ב' פ' נח, כ"ט תשרי תשכ"ב. [[תורת מנחם]] חל"ב עמ' 163.}}, ציוה עליו הרבי שיחזור וילמד את הקהל את הניגון. ואף על פי כן, כשהקהל סיים לנגן את הניגון, הורה הרבי שינגנו את הניגון "הושיעה את עמך". ואכן מאז ואילך לא ניגנו פעמים נוספות ניגון זה במחיצת הרבי. | ||
==תיבות הניגון== | ==תיבות הניגון== |
גרסה מ־23:32, 22 במאי 2016
הפיוט "כד יתבין ישראל" הינו לחן מפורסם המושר בקרב מתנגדים וחסידים מחצרות פולין בחגים הקשורים עם התורה, כגון חג השבועות, שמיני עצרת ושמחת תורה.
תוכן הפיוט הוא שהקב"ה משתבח בעם ישראל הזונחים את עיסוקיהם, ועוסקים בלימוד ובשמחת התורה.
מקור הלחן אינו ידוע, אך הוא מופיע כבר בספריו של רבי אברהם בן הגר"א.
אצל הרבי
לקראת חודש תשרי תשכ"ב, הגיע ר' אברהם לידר מכפר חב"ד בפעם הראשונה לבקר בחצר הרבי.
כפי שנהג הרבי פעמים רבות, התבקשו האורחים להביא "מזמרת הארץ", ולנגן בפני הרבי ניגונים מארץ ישראל. במהלך החודש בעת ההתוועדויות כובד ר' אברהם פעמים לנגן 'מזמרת הארץ', בפעם הראשונה הוא ניגן את הניגון "הושיעה את עמך", והרבי עודד בתנועות נמרצות, ובפעם השניה ניגן את הניגון "כד יתבין ישראל".
חסידים מספרים, כי בשונה מהניגון "הושיעה את עמך", לא היתה ניכרת שביעות רצון על פני הרבי בעת שניגן ניגון זה.
בתחילת התוועדות צאתכם לשלום שהתקיימה בסיומו של חודש תשרי תשכ"ב[1], ציוה עליו הרבי שיחזור וילמד את הקהל את הניגון. ואף על פי כן, כשהקהל סיים לנגן את הניגון, הורה הרבי שינגנו את הניגון "הושיעה את עמך". ואכן מאז ואילך לא ניגנו פעמים נוספות ניגון זה במחיצת הרבי.
תיבות הניגון
כד יתבין ישראל ועוסקין בשמחת תורה, קודשא בריך הוא אומר לפמליא דיליה:
- 'חזו בני חביבי דשבקין לטרחא דילהון ומתעסקין בשמחתא דילי'.
(= כאשר יושבים ישראל ועוסקים בשמחת התורה, הקב"ה אומר לפמלייתו:
- 'ראו את בני חביבי שזונחים את עיסוקיהם הפרטיים, ומתעסקים בשמחה שלי'.