מסכת הוריות: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
מ (החלפת טקסט – "{{הערת שוליים|" ב־"{{הערה|") |
||
(12 גרסאות ביניים של 7 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
ב'''[http://www.hebrewbooks.org/shas.aspx?daf=2&mesechta=28 מסכת הוריות]''' יש 3 פרקים | ב'''[http://www.hebrewbooks.org/shas.aspx?daf=2&mesechta=28 מסכת הוריות]''' יש 3 פרקים ו14 דפים. | ||
המסכת עוסקת בדיני בית דין שטעו בהוראתם, והקרבן אותם צריכים להביא העושים את החטא על פי הוראתם. במסכת מבוארים גם דיני הקרבת קרבנות של [[נשיא]], [[כהן גדול]] והדיוט. | המסכת עוסקת בדיני בית דין שטעו בהוראתם, והקרבן אותם צריכים להביא העושים את החטא על פי הוראתם. במסכת מבוארים גם דיני הקרבת קרבנות של [[נשיא]], [[כהן גדול]] והדיוט. | ||
במסכת מחלוקת גדולה בין [[תנאים]], האם כל שבט בישראל הוא קהל לעצמו, או שדווקא כלל ישראל יחד מכונה קהל. ישנם ביאורים של הרבי למחלוקת זו{{ | במסכת מחלוקת גדולה בין [[תנאים]], האם כל שבט בישראל הוא קהל לעצמו, או שדווקא כלל ישראל יחד מכונה קהל. ישנם ביאורים של הרבי למחלוקת זו{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16034&hilite=dff8eb1c-d167-460c-95af-0276e3165885&st=%D7%9C%D7%A7%D7%95%D7%98%D7%99+%D7%A9%D7%99%D7%97%D7%95%D7%AA&pgnum=58 לקוטי שיחות חכ"ג עמ' 43 (עמ' 58)].}}. | ||
==סיני ועוקר הרים== | ==סיני ועוקר הרים== | ||
בסוף המסכת מובא שאלה שנשאלה מי עדיף, סיני אדם הבקי במסכתות רבות, או עוקר הרים, והמסקנה היא שסיני עדיף. | בסוף המסכת מובא שאלה שנשאלה מי עדיף, סיני אדם הבקי במסכתות רבות, או עוקר הרים, והמסקנה היא שסיני עדיף. | ||
הרבי{{ | הרבי{{הערה|1=[[שיחות קודש]] [http://chabadlibrarybooks.com/pdfpager.aspx?req=4605&hilite=b688e4a2-30d2-4752-b17e-d68d9d4a6149&st=%D7%A8%D7%91%D7%9F+%D7%A9%D7%9E%D7%A2%D7%95%D7%9F+%D7%91%D7%9F+%D7%92%D7%9E%D7%9C%D7%99%D7%90%D7%9C&pgnum=222 יט כסלו תשל"ב].}} מסביר פשר הסמיכות למה שכתוב במסכת זו בדף הסמוך שלפניו, ש[[רבי מאיר]] ו[[רבי נתן]] היה להם קפידא על כבוד תורתם על ידי שכיבדו את מעלת נשיאותו של רשב"ג יותר ממעלת תורתם, ולכן החליטו כי יש להעביר את [[רבן שמעון בן גמליאל]] מנשיאותו, וזאת על ידי שישאלו אותו שאלה ב[[מסכת עוקצין]] בה אינו בקי, וכאשר לא ידע להשיב יאמרו לו "מי ימלל גבורות ה' ישמיע כל תהלתו" - למי נאה למלל גבורות השם - למי שיכול להשמיע את כל התהלתו. | ||
===עוקר הרים=== | |||
אחד מהחכמים בבית המדרש שמע מכך, וחשש שמא תגרם חלילה בושה לרבן גמליאל, הוא התיישב סמוך לפתח ביתו של רבן שמעון בן גמליאל ולמד מסכת עוקצין בקול רם, ורבן גמליאל הבין מכך שיש בעיה כל שהיא בבית המדרש בנושא, והחל ללמוד את המסכת, וכך כאשר רבי מאיר ורבי נתן שאלו אותו את השאלות במסכת הוא ידע להשיב. | |||
לאחר המעשה מובא בגמרא, כי נחלקו רבן גמליאל ורבנן, סיני ועוקר הרים מי עדיף. הרבי חוקר, מי מהם היה בשיטה של סיני (בקיאות), ומי מהם היה בשיטת ה"עוקר הרים" (עיון). | |||
לכאורה יש לומר, כי ממעשה זה נראה שרבי מאיר היה לו מעלה של סיני, שהיה בקי ב[[מסכת עוקצין]], וכמשמע מפשטות הגמרא שלא למד את המסכת דווקא אז כדי לשאלו, ואילו רבן גמליאל היה יותר במעלה של עוקר הרים, והיה חסר לו את המעלה של סיני, שהרי לא ידע מסכת אחת. | |||
===סיני=== | |||
אם כי [[הרבי]] מקשה, כי מובא בגמרא שלמרות ש"כל הרואה [[ריש לקיש]] בבית המדרש כאילו עוקר הרים", הרי שמי שרואה את רבי מאיר בבית המדרש - כאילו עוקר הרי הרים וטוחנן זה בזה, ואם כן נמצא שלא רק שלרבי מאיר היה גם המעלה של עוקר הרים, אלא היה במעלה גבוהה ביותר - עוקר הרי הרים. מובא ב[[מסכת עירובין]] כי חכמים לא ירדו לסוף דעתו מרוב עומקו, ובמקום אחר מובא כי היה לו תלמיד שיכול היה לטהר את השרץ בק"נ טעמים. | אם כי [[הרבי]] מקשה, כי מובא בגמרא שלמרות ש"כל הרואה [[ריש לקיש]] בבית המדרש כאילו עוקר הרים", הרי שמי שרואה את רבי מאיר בבית המדרש - כאילו עוקר הרי הרים וטוחנן זה בזה, ואם כן נמצא שלא רק שלרבי מאיר היה גם המעלה של עוקר הרים, אלא היה במעלה גבוהה ביותר - עוקר הרי הרים. מובא ב[[מסכת עירובין]] כי חכמים לא ירדו לסוף דעתו מרוב עומקו, ובמקום אחר מובא כי היה לו תלמיד שיכול היה לטהר את השרץ בק"נ טעמים. | ||
לכן מן ההכרח לומר איפכא, שרבן שמעון בן גמליאל היה ענין של סיני, והוא טען שזוהי מעלה גדולה יותר ממעלה של עוקר הרים של רבי מאיר וזה היה הויכוח בינו לחכמים. ובזאת מוסבר גם הענין שדווקא מסכת עוקצים הוא לא ידע, כי מובא אודות רב יהודה שעיקר לימודו היה ב[[סדר נזיקין]], וכאשר היה לומד [[מסכת | לכן מן ההכרח לומר איפכא, שרבן שמעון בן גמליאל היה ענין של סיני, והוא טען שזוהי מעלה גדולה יותר ממעלה של עוקר הרים של רבי מאיר וזה היה הויכוח בינו לחכמים. ובזאת מוסבר גם הענין שדווקא מסכת עוקצים הוא לא ידע, כי מובא אודות [[רב יהודה]] שעיקר לימודו היה ב[[סדר נזיקין]], וכאשר היה לומד [[מסכת עוקצין]] היה אומר "הויות דרב ושמואל חזינן הכא", ומכאן שעיקר הענין וההדגש של מסעת עוקין הוא החלק הלימודי שבו והעיוני, וחלק זה של עוקר הרים דווקא הי החסר לרבן שמעון בן גמליאל. | ||
הרבי מסביר עוד כי השאלה היא אם סיני עדיף או עוקר הרים, היא אותה חקירה ידועה של איכות וכמות מה מהם עדיף. | הרבי מסביר עוד כי השאלה היא אם סיני עדיף או עוקר הרים, היא אותה חקירה ידועה של איכות וכמות מה מהם עדיף. | ||
== ביאורי הרבי == | |||
*'''ד ב.''' מחלוקת | *'''ד ב.''' מחלוקת תנא קמא ו[[רבי יהודה]], אי שבט איקרי קהל. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16034&hilite=dff8eb1c-d167-460c-95af-0276e3165885&st=%D7%9C%D7%A7%D7%95%D7%98%D7%99+%D7%A9%D7%99%D7%97%D7%95%D7%AA&pgnum=58 לקוטי שיחות חכ"ג עמ' 43 (עמ' 58)] | ||
*'''ח א.''' איזו היא מצוה שהיא שקולה ככל ה[[מצוות]], הוי אומר זו [[עבודה זרה|עבודת כוכבים]]. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15838&st=&pgnum=64 לקוטי שיחות חל"ח עמ' 53 (עמ' 74)] | *'''ח א.''' איזו היא מצוה שהיא שקולה ככל ה[[מצוות]], הוי אומר זו [[עבודה זרה|עבודת כוכבים]]. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15838&st=&pgnum=64 לקוטי שיחות חל"ח עמ' 53 (עמ' 74)] | ||
שורה 24: | שורה 29: | ||
*'''י א.''' אין על גביו אלא ה' אלקיו. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15925&hilite=846a7b87-3575-4d28-9df6-f604562e54da&st=%D7%91%D7%91%D7%90+%D7%A7%D7%9E%D7%90&pgnum=111 לקוטי שיחות ח"ל עמ' 98 (עמ' 111)] | *'''י א.''' אין על גביו אלא ה' אלקיו. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15925&hilite=846a7b87-3575-4d28-9df6-f604562e54da&st=%D7%91%D7%91%D7%90+%D7%A7%D7%9E%D7%90&pgnum=111 לקוטי שיחות ח"ל עמ' 98 (עמ' 111)] | ||
*'''יב ב. '''וקדשתו, לכל דבר שבקדושה, לפתוח ראשון ולברך ראשון. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15975&hilite=64ed9bb4-90b1-4a6e-9eaf-da32107c7d58&st=%D7%9B%D7%AA%D7%95%D7%91%D7%95%D7%AA&pgnum=215 לקוטי שיחות | *'''יב ב. '''וקדשתו, לכל דבר שבקדושה, לפתוח ראשון ולברך ראשון. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15975&hilite=64ed9bb4-90b1-4a6e-9eaf-da32107c7d58&st=%D7%9B%D7%AA%D7%95%D7%91%D7%95%D7%AA&pgnum=215 לקוטי שיחות חלק י"ח עמ' 206 (עמ' 215)] | ||
*'''יג ב.''' כשם שהזית משכח לימוד של שבעים שנה, כך [[שמן]] זית מחזיר לימוד של שבעים שנה. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16016&hilite=ebdace70-7f97-456c-a9a1-67a3e173fd8c&st=%u05de%u05e1%u05db%u0 התוועדויות [[תשמ"ב]] חלק ד' עמ' 2042 (עמ' 296)] | |||
*''' | *'''הדרן.''' יט כסלו תשל"ב (לקו"ש חי"ב). יו"ד שבט תשמ"א. | ||
*'''[[ירושלמי]] פ"ג ה"כ.''' אותן ששה חדשים שהיה [[דוד]] בורח מפני אבשלום, בשעירה היה מתכפר, כהדיוט. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15925&hilite=846a7b87-3575-4d28-9df6-f604562e54da&st=%D7%91%D7%91%D7%90+%D7%A7%D7%9E%D7%90&pgnum=111 לקוטי שיחות ח"ל עמ' 98 (עמ' 111)] | *'''[[ירושלמי]] פ"ג ה"כ.''' אותן ששה חדשים שהיה [[דוד]] בורח מפני אבשלום, בשעירה היה מתכפר, כהדיוט. [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15925&hilite=846a7b87-3575-4d28-9df6-f604562e54da&st=%D7%91%D7%91%D7%90+%D7%A7%D7%9E%D7%90&pgnum=111 לקוטי שיחות ח"ל עמ' 98 (עמ' 111)] |
גרסה אחרונה מ־06:31, 24 באוגוסט 2020
במסכת הוריות יש 3 פרקים ו14 דפים.
המסכת עוסקת בדיני בית דין שטעו בהוראתם, והקרבן אותם צריכים להביא העושים את החטא על פי הוראתם. במסכת מבוארים גם דיני הקרבת קרבנות של נשיא, כהן גדול והדיוט.
במסכת מחלוקת גדולה בין תנאים, האם כל שבט בישראל הוא קהל לעצמו, או שדווקא כלל ישראל יחד מכונה קהל. ישנם ביאורים של הרבי למחלוקת זו[1].
סיני ועוקר הרים[עריכה | עריכת קוד מקור]
בסוף המסכת מובא שאלה שנשאלה מי עדיף, סיני אדם הבקי במסכתות רבות, או עוקר הרים, והמסקנה היא שסיני עדיף.
הרבי[2] מסביר פשר הסמיכות למה שכתוב במסכת זו בדף הסמוך שלפניו, שרבי מאיר ורבי נתן היה להם קפידא על כבוד תורתם על ידי שכיבדו את מעלת נשיאותו של רשב"ג יותר ממעלת תורתם, ולכן החליטו כי יש להעביר את רבן שמעון בן גמליאל מנשיאותו, וזאת על ידי שישאלו אותו שאלה במסכת עוקצין בה אינו בקי, וכאשר לא ידע להשיב יאמרו לו "מי ימלל גבורות ה' ישמיע כל תהלתו" - למי נאה למלל גבורות השם - למי שיכול להשמיע את כל התהלתו.
עוקר הרים[עריכה | עריכת קוד מקור]
אחד מהחכמים בבית המדרש שמע מכך, וחשש שמא תגרם חלילה בושה לרבן גמליאל, הוא התיישב סמוך לפתח ביתו של רבן שמעון בן גמליאל ולמד מסכת עוקצין בקול רם, ורבן גמליאל הבין מכך שיש בעיה כל שהיא בבית המדרש בנושא, והחל ללמוד את המסכת, וכך כאשר רבי מאיר ורבי נתן שאלו אותו את השאלות במסכת הוא ידע להשיב.
לאחר המעשה מובא בגמרא, כי נחלקו רבן גמליאל ורבנן, סיני ועוקר הרים מי עדיף. הרבי חוקר, מי מהם היה בשיטה של סיני (בקיאות), ומי מהם היה בשיטת ה"עוקר הרים" (עיון).
לכאורה יש לומר, כי ממעשה זה נראה שרבי מאיר היה לו מעלה של סיני, שהיה בקי במסכת עוקצין, וכמשמע מפשטות הגמרא שלא למד את המסכת דווקא אז כדי לשאלו, ואילו רבן גמליאל היה יותר במעלה של עוקר הרים, והיה חסר לו את המעלה של סיני, שהרי לא ידע מסכת אחת.
סיני[עריכה | עריכת קוד מקור]
אם כי הרבי מקשה, כי מובא בגמרא שלמרות ש"כל הרואה ריש לקיש בבית המדרש כאילו עוקר הרים", הרי שמי שרואה את רבי מאיר בבית המדרש - כאילו עוקר הרי הרים וטוחנן זה בזה, ואם כן נמצא שלא רק שלרבי מאיר היה גם המעלה של עוקר הרים, אלא היה במעלה גבוהה ביותר - עוקר הרי הרים. מובא במסכת עירובין כי חכמים לא ירדו לסוף דעתו מרוב עומקו, ובמקום אחר מובא כי היה לו תלמיד שיכול היה לטהר את השרץ בק"נ טעמים.
לכן מן ההכרח לומר איפכא, שרבן שמעון בן גמליאל היה ענין של סיני, והוא טען שזוהי מעלה גדולה יותר ממעלה של עוקר הרים של רבי מאיר וזה היה הויכוח בינו לחכמים. ובזאת מוסבר גם הענין שדווקא מסכת עוקצים הוא לא ידע, כי מובא אודות רב יהודה שעיקר לימודו היה בסדר נזיקין, וכאשר היה לומד מסכת עוקצין היה אומר "הויות דרב ושמואל חזינן הכא", ומכאן שעיקר הענין וההדגש של מסעת עוקין הוא החלק הלימודי שבו והעיוני, וחלק זה של עוקר הרים דווקא הי החסר לרבן שמעון בן גמליאל.
הרבי מסביר עוד כי השאלה היא אם סיני עדיף או עוקר הרים, היא אותה חקירה ידועה של איכות וכמות מה מהם עדיף.
ביאורי הרבי[עריכה | עריכת קוד מקור]
- ד ב. מחלוקת תנא קמא ורבי יהודה, אי שבט איקרי קהל. לקוטי שיחות חכ"ג עמ' 43 (עמ' 58)
- ח א. איזו היא מצוה שהיא שקולה ככל המצוות, הוי אומר זו עבודת כוכבים. לקוטי שיחות חל"ח עמ' 53 (עמ' 74)
- י א. אין על גביו אלא ה' אלקיו. לקוטי שיחות ח"ל עמ' 98 (עמ' 111)
- יב ב. וקדשתו, לכל דבר שבקדושה, לפתוח ראשון ולברך ראשון. לקוטי שיחות חלק י"ח עמ' 206 (עמ' 215)
- יג ב. כשם שהזית משכח לימוד של שבעים שנה, כך שמן זית מחזיר לימוד של שבעים שנה. התוועדויות תשמ"ב חלק ד' עמ' 2042 (עמ' 296)
- הדרן. יט כסלו תשל"ב (לקו"ש חי"ב). יו"ד שבט תשמ"א.
- ירושלמי פ"ג ה"כ. אותן ששה חדשים שהיה דוד בורח מפני אבשלום, בשעירה היה מתכפר, כהדיוט. לקוטי שיחות ח"ל עמ' 98 (עמ' 111)
הערות שוליים
מסכתות הש"ס | ||||
---|---|---|---|---|
סדר זרעים | ברכות · פאה · דמאי · כלאים · שביעית · תרומות · מעשרות · מעשר שני · חלה · ערלה · ביכורים | |||
סדר מועד | שבת · עירובין · פסחים · שקלים · ראש השנה · יומא · סוכה · ביצה · תענית · מועד קטן · מגילה · חגיגה | |||
סדר נשים | יבמות · כתובות · נדרים · נזיר · סוטה · גיטין · קידושין | |||
סדר נזיקין | בבא קמא · בבא מציעא · בבא בתרא · סנהדרין · מכות · שבועות · עדויות · עבודה זרה · אבות · הוריות | |||
סדר קדשים | זבחים · מנחות · חולין · בכורות · ערכין · תמורה · כריתות · מעילה · תמיד · מדות · קינים | |||
סדר טהרות | כלים · אהלות · נגעים · פרה · טהרות · מקוואות · נדה · מכשירין · זבים · טבול יום · ידים · עוקצין |