שיחה:יהודה החסיד: הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
(8 גרסאות ביניים של 3 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 12: | שורה 12: | ||
::על ראשון, ראשון: | ::על ראשון, ראשון: | ||
::א. מה לעשות ואותנו כחב"דניקים מעניינת צוואת רבי יהודה החסיד בהקשר להנהגותינו ודעת החסידות בנושא, אבל הוא בעצמו, אם הרבי לא התייחס אליו עצמו אלא לצוואתו (אלא רק בדרך אגב | ::א. מה לעשות ואותנו כחב"דניקים מעניינת צוואת רבי יהודה החסיד בהקשר להנהגותינו ודעת החסידות בנושא, אבל הוא בעצמו, אם הרבי לא התייחס אליו עצמו אלא לצוואתו (אלא רק בדרך אגב(כמובא בערך) אל לנו לכתוב עבורו ערך, אלא לתת הפניה לערך על צוואתו ושם לכתוב גם עליו. זו דעתי. | ||
(כמובא בערך) אל לנו לכתוב עבורו ערך, אלא לתת הפניה לערך על צוואתו ושם לכתוב גם עליו. זו דעתי. | |||
::ב. החילוק הוא די גדול, אך ההבחנה דקה. | ::ב. החילוק הוא די גדול, אך ההבחנה דקה. | ||
שורה 24: | שורה 23: | ||
הצלחה גדולה ומופלגה.--[[משתמש:Sh12|שניאור]] 03:16, 26 באפריל 2010 (UTC) | הצלחה גדולה ומופלגה.--[[משתמש:Sh12|שניאור]] 03:16, 26 באפריל 2010 (UTC) | ||
:::תודה רבה ומופלגה על תשובתך העניינית. אך אני ממליץ שתעיין שוב בערך, ותראה מה הרבי כתב על רבי יהודה החסיד עצמו. --'''טְרַאכְט גוּט, ווֶעט זַיין גוּט!''' [[משתמש:שלום|שָׁלוֹם]] - [[שיחת משתמש:שלום|סוּכַּת (שיחת) שָׁלוֹם]] 03:19, 26 באפריל 2010 (UTC) | |||
::::תאר לעצמך, שלפני שכתבתי את תגובתי קראתי את הערך באופן מלא (ואני אף מכיר את ההתוועדויות מבפנים), ואני יסביר לך את כוונתי בעניין: | |||
:::: '''אני מצטט את הקטעים הרלוונטיים מהערך:''' [[הרבי]] הסביר, כי בסביבות זמן הנ"ל היוצא בשנת ד' אלפים תתקע"ו, היה - בין השאר - רבי יהודה החסיד, עליו נאמר שאילו הי' בימי האמוראים הי' אמורא, אילו הי' בימי התנאים הי' תנא, ואילו הי' בימי הנביאים הי' '''נביא'''. [[הרבי]] הסביר כי בבחינה זו, הרי הוא כ[[אבות]] הקדושים, שיש לנו את פעולתם, אך אין לנו שייכות והשגה במדריגתם. כך גם '''הוראותיו של רבי יהודה החסיד סתומים''' ואין לנו הבנה ב'''תורתו'''. הרבי רמז כי '''הוראותיו אלו הם מבחינת [[נבואה]]''', "טעמי ההוראות, '''ובחינת הנבואה שלו''', נשארו בהעלם. | |||
::::תסכים איתי שעל רבי יהודה החסיד (כנראה) לא היית שומע מהרבי אם הוא לא היה כותב את צוואתו (כמו שלא שמעת על רבים וטובים בראשונים). | |||
::::הרבי מתייחס אליו רק בהקשר לצוואתו והוראותיו, גם בקשר לעניין הנבואה הרבי מביא את זה בהקשר ברור לצוואתו. הרי אם תשים לב, הדיון בינינו הוא לא האם להזכיר אותו או לא, אלא מה העיקר, הוא או צוואתו (בדר"כ מקובל ששמו של הנשוא הוא שם הערך, משא"כ כאן כמוסבר לעיל). בוא ונאמץ את שיטת הרבי בעניין.--[[משתמש:Sh12|שניאור]] 03:38, 26 באפריל 2010 (UTC) | |||
:בתור מי שערך את הערך, אני מצטער להודיע לך, שהרבי מזכירו בקשר לדרגתו שאילו היה וכו', לא בקשר לצוואתו כלל! ואם יש לך ספק בדבר, טוב תעשה אם תראה את המקור. וליתר בירור, ראה גם בערך על [[הרמב"ן]] קטע דומה, ואז תבין. --'''טְרַאכְט גוּט, ווֶעט זַיין גוּט!''' [[משתמש:שלום|שָׁלוֹם]] - [[שיחת משתמש:שלום|סוּכַּת (שיחת) שָׁלוֹם]] 18:11, 26 באפריל 2010 (UTC) | |||
::יש לומר שמיצינו. נשמע את דעתם של גדולי ומאורי חב"דפדיה. כולם מוזמנים.--[[משתמש:Sh12|שניאור]] 00:27, 27 באפריל 2010 (UTC) | |||
:::אכן התייחסות [[הרבי]] היא '''אליו''' דייקא. אמנם בשביל שיהי' ערך צריך למצוא עוד לפחות אחת. '''מתי אבוא ואראה פני [[הרבי|אבינו מלכינו]]?''', '''[[משתמש:חסיד|חסיד חב"ד]] - [[שיחת משתמש:חסיד|שוחחו עימי!]]''' | |||
:דומני שכאשר מצרפים את דברי הרבי עליו עצמו, בצירוף דברי הרבי על צוואתו, הוא ראוי לערך. --'''טְרַאכְט גוּט, ווֶעט זַיין גוּט!''' [[משתמש:שלום|שָׁלוֹם]] - [[שיחת משתמש:שלום|סוּכַּת (שיחת) שָׁלוֹם]] 19:19, 27 באפריל 2010 (UTC) |
גרסה אחרונה מ־22:19, 27 באפריל 2010
לא הבנתי, שה שמסבירים את ההשקפה עליו בתורת חב"ד זה לא מספיק? --טְרַאכְט גוּט, ווֶעט זַיין גוּט! שָׁלוֹם - סוּכַּת (שיחת) שָׁלוֹם 16:47, 23 באפריל 2010 (UTC)
- שתי שורות חב"דיות לא מצדיקות ערך. --חיים נהר ¤ (שׂיג ושׂיח) 20:50, 24 באפריל 2010 (UTC)
- אם התיחסויות שונות לתורתו והוראותיו תהוה עילה להשארת הערך?--אדג. עושים כבוד לליובאויטש. חבדפדיה. צו השעה 22:16, 24 באפריל 2010 (UTC)
- החומר שנמצא כעת חייב להישאר בחב"דפדיה, אם מוחקים את הערך, חייבים למצוא לזה אכסניה אחרת.--שניאור 02:35, 25 באפריל 2010 (UTC)
- אם התיחסויות שונות לתורתו והוראותיו תהוה עילה להשארת הערך?--אדג. עושים כבוד לליובאויטש. חבדפדיה. צו השעה 22:16, 24 באפריל 2010 (UTC)
- חיים, יש לך טעות. כל הנמצא בערך הינו מתוך ספרי הרבי, וכמצוין בההערות. --טְרַאכְט גוּט, ווֶעט זַיין גוּט! שָׁלוֹם - סוּכַּת (שיחת) שָׁלוֹם 03:23, 25 באפריל 2010 (UTC)
- בספרות החב"דית יש המון ציטוטים ואיזכורים ממקורות אחרים ועדיין זה לא נחשב לחומר חב"די. כשיהיה בערך חומר חב"די מספיק, הוא יהיה זכאי לערך. --חיים נהר ¤ (שׂיג ושׂיח) 15:01, 25 באפריל 2010 (UTC)
- כדאי שתבדוק שוב את הערך, עכשיו הוספתי את המילים "הרבי הסביר", כדי שתבין שזה אכן ממש ממש ערך חב"די... --טְרַאכְט גוּט, ווֶעט זַיין גוּט! שָׁלוֹם - סוּכַּת (שיחת) שָׁלוֹם 18:23, 25 באפריל 2010 (UTC)
- דעתי היא שהערך ראוי למחיקה, אך תוכנו צריך להיכנס לערך בשם 'צוואת רבי יהודה החסיד'. כי בינינו, לרבי יהודה החסיד בעצמו אני לא יודע כמה קשר יש לחב"ד, אך לצוואתו - כן.--שניאור 01:47, 26 באפריל 2010 (UTC)
- א. מה החילוק?
- ב. ומה עם הערכים על כל הראשונים האחרים כמו רש"י, רמב"ן, רמב"ם? --טְרַאכְט גוּט, ווֶעט זַיין גוּט! שָׁלוֹם - סוּכַּת (שיחת) שָׁלוֹם 02:20, 26 באפריל 2010 (UTC)
- על ראשון, ראשון:
- א. מה לעשות ואותנו כחב"דניקים מעניינת צוואת רבי יהודה החסיד בהקשר להנהגותינו ודעת החסידות בנושא, אבל הוא בעצמו, אם הרבי לא התייחס אליו עצמו אלא לצוואתו (אלא רק בדרך אגב(כמובא בערך) אל לנו לכתוב עבורו ערך, אלא לתת הפניה לערך על צוואתו ושם לכתוב גם עליו. זו דעתי.
- ב. החילוק הוא די גדול, אך ההבחנה דקה.
- רש"י - כרכים שלמים של ליקוטי שיחות מבוססים על משנתו, אפשר לומר באופן נחרץ שלולא הרבי לא היינו מבינים בכלל מה מיוחד בפירושו של רש"י, כאן יש להכניס גם את תקנת החת"ת החב"דית שאין כדוגמתה בנוגע לרש"י, הקשר ברור. לרש"י יש לנו ייחס מיוחד יותר מכל הראשונים.
- רמב"ם, כנ"ל, הרבי מביא אותו פעמים מרובות בלק"וש, שיחות שלימות בענייני גאומ"ש מבוססות על ספרו, ההדרנים על הרמב"ם מפרנסים ספרים שלמים, ועוד לא דיברנו על העניין שהזמן גרמא - הסיומים, על דעתו של הרבי על הרמב"ם ועל ספרו ועל גדולתו של הרמב"ם (ממשה עד משה...). (כאן אתה יכול לומר גם שאפשר לכתוב את זה בערך 'רמב"ם (תקנה), אך אין לדיעה זאת מקום כי א. אני אישית הייתי שוקל לאחד את הערך הזה לתוך ערך הרמב"ם (כמובן עם הפניות) ו-ב. גם אם לא יאוחדו הערכים, תקנת הרמב"ם במובן מסויים היא עוד 'מבצע' של הרבי, וההתייחסות של הרבי לרמב"ם רחבה עוד מעבר לזה) ועוד לא דיברנו על ההלכות המיוחדות של הלכות מלכים ומלחמותיהם ברמב"ם, סימני המשיח וכו'.
- רמב"ן - כנ"ל הרמב"ם בעניין השיחות, ויש לעיין עוד בעניינו.
הצלחה גדולה ומופלגה.--שניאור 03:16, 26 באפריל 2010 (UTC)
- תודה רבה ומופלגה על תשובתך העניינית. אך אני ממליץ שתעיין שוב בערך, ותראה מה הרבי כתב על רבי יהודה החסיד עצמו. --טְרַאכְט גוּט, ווֶעט זַיין גוּט! שָׁלוֹם - סוּכַּת (שיחת) שָׁלוֹם 03:19, 26 באפריל 2010 (UTC)
- תאר לעצמך, שלפני שכתבתי את תגובתי קראתי את הערך באופן מלא (ואני אף מכיר את ההתוועדויות מבפנים), ואני יסביר לך את כוונתי בעניין:
- תודה רבה ומופלגה על תשובתך העניינית. אך אני ממליץ שתעיין שוב בערך, ותראה מה הרבי כתב על רבי יהודה החסיד עצמו. --טְרַאכְט גוּט, ווֶעט זַיין גוּט! שָׁלוֹם - סוּכַּת (שיחת) שָׁלוֹם 03:19, 26 באפריל 2010 (UTC)
- אני מצטט את הקטעים הרלוונטיים מהערך: הרבי הסביר, כי בסביבות זמן הנ"ל היוצא בשנת ד' אלפים תתקע"ו, היה - בין השאר - רבי יהודה החסיד, עליו נאמר שאילו הי' בימי האמוראים הי' אמורא, אילו הי' בימי התנאים הי' תנא, ואילו הי' בימי הנביאים הי' נביא. הרבי הסביר כי בבחינה זו, הרי הוא כאבות הקדושים, שיש לנו את פעולתם, אך אין לנו שייכות והשגה במדריגתם. כך גם הוראותיו של רבי יהודה החסיד סתומים ואין לנו הבנה בתורתו. הרבי רמז כי הוראותיו אלו הם מבחינת נבואה, "טעמי ההוראות, ובחינת הנבואה שלו, נשארו בהעלם.
- תסכים איתי שעל רבי יהודה החסיד (כנראה) לא היית שומע מהרבי אם הוא לא היה כותב את צוואתו (כמו שלא שמעת על רבים וטובים בראשונים).
- הרבי מתייחס אליו רק בהקשר לצוואתו והוראותיו, גם בקשר לעניין הנבואה הרבי מביא את זה בהקשר ברור לצוואתו. הרי אם תשים לב, הדיון בינינו הוא לא האם להזכיר אותו או לא, אלא מה העיקר, הוא או צוואתו (בדר"כ מקובל ששמו של הנשוא הוא שם הערך, משא"כ כאן כמוסבר לעיל). בוא ונאמץ את שיטת הרבי בעניין.--שניאור 03:38, 26 באפריל 2010 (UTC)
- בתור מי שערך את הערך, אני מצטער להודיע לך, שהרבי מזכירו בקשר לדרגתו שאילו היה וכו', לא בקשר לצוואתו כלל! ואם יש לך ספק בדבר, טוב תעשה אם תראה את המקור. וליתר בירור, ראה גם בערך על הרמב"ן קטע דומה, ואז תבין. --טְרַאכְט גוּט, ווֶעט זַיין גוּט! שָׁלוֹם - סוּכַּת (שיחת) שָׁלוֹם 18:11, 26 באפריל 2010 (UTC)
- יש לומר שמיצינו. נשמע את דעתם של גדולי ומאורי חב"דפדיה. כולם מוזמנים.--שניאור 00:27, 27 באפריל 2010 (UTC)
- אכן התייחסות הרבי היא אליו דייקא. אמנם בשביל שיהי' ערך צריך למצוא עוד לפחות אחת. מתי אבוא ואראה פני אבינו מלכינו?, חסיד חב"ד - שוחחו עימי!
- יש לומר שמיצינו. נשמע את דעתם של גדולי ומאורי חב"דפדיה. כולם מוזמנים.--שניאור 00:27, 27 באפריל 2010 (UTC)
- דומני שכאשר מצרפים את דברי הרבי עליו עצמו, בצירוף דברי הרבי על צוואתו, הוא ראוי לערך. --טְרַאכְט גוּט, ווֶעט זַיין גוּט! שָׁלוֹם - סוּכַּת (שיחת) שָׁלוֹם 19:19, 27 באפריל 2010 (UTC)