שלמה גלפרין: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
(6 גרסאות ביניים של 3 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
הרב '''שלמה גלפרין''' ([[אב]] [[תרצ"ג]]-[[ו' אדר]] [[תשס"א]]) היה מראשוני המתיישבים ב[[כפר חב"ד]], [[ר"מ]] בישיבת [[תומכי תמימים לוד]], רב בית הכנסת 'מחזיקי הדת' בעיר, ותלמיד חכם שעסק רבות במבצעי הרבי בהצנע לכת. | {{אין תמונה}} | ||
הרב '''שלמה גלפרין''' ([[מנחם אב]] [[תרצ"ג]]-[[ו' אדר]] [[תשס"א]]) היה מראשוני המתיישבים ב[[כפר חב"ד]], [[ר"מ]] בישיבת [[תומכי תמימים לוד]], רב בית הכנסת 'מחזיקי הדת' בעיר, ותלמיד חכם שעסק רבות במבצעי הרבי בהצנע לכת. | |||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
שורה 42: | שורה 43: | ||
==ספרו== | ==ספרו== | ||
*'''באר מים חיים''' - ענינים בהלכה, בדרוש ובחסידות על סדר פרשיות השבוע, תשס"ו | *'''באר מים חיים''' - ענינים בהלכה, בדרוש ובחסידות על סדר פרשיות השבוע, תשס"ו (הספר זמין גם ב"אוצר החכמה"). | ||
*הערה שכתב בהערות התמימים ואנ"ש - לוד, ובה מענה הרבי לשאלתו בשיחת י"ט כסלו תשמ"ב (המענה נדפס גם בהיכל מנחם ח"א ע' עא) - הערות התמימים ואנ"ש - לוד, גליון כז, י"א ניסן תשמ"ב, עמ' יג-טו. | *הערה שכתב בהערות התמימים ואנ"ש - לוד, ובה מענה הרבי לשאלתו בשיחת י"ט כסלו תשמ"ב (המענה נדפס גם בהיכל מנחם ח"א ע' עא) - הערות התמימים ואנ"ש - לוד, גליון כז, י"א ניסן תשמ"ב, עמ' יג-טו {{הערה|באתר רבי דרייב, http://rebbedrive.com/kovtzim, תיקיית "ארץ הקודש", בתיקיית "לוד" - הערות הת' ואנ"ש.}} | ||
==משפחתו== | ==משפחתו== | ||
שורה 64: | שורה 65: | ||
[[קטגוריה:צוות תומכי תמימים לוד]] | [[קטגוריה:צוות תומכי תמימים לוד]] | ||
[[קטגוריה:משפחת גלפרין]] | [[קטגוריה:משפחת גלפרין]] | ||
[[קטגוריה:חסידי חב"ד ששירתו בצה"ל]] |
גרסה אחרונה מ־17:53, 9 במאי 2024
![](/images/thumb/e/ec/Male_no_free_image_yet-he.svg.png/230px-Male_no_free_image_yet-he.svg.png)
הרב שלמה גלפרין (מנחם אב תרצ"ג-ו' אדר תשס"א) היה מראשוני המתיישבים בכפר חב"ד, ר"מ בישיבת תומכי תמימים לוד, רב בית הכנסת 'מחזיקי הדת' בעיר, ותלמיד חכם שעסק רבות במבצעי הרבי בהצנע לכת.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד בחודש אב תרצ"ג בוויטבסק לאביו הרה"ח ר' חנוך הענדל (העניך) גלפרין, ולאמו מרת חיה פערלא.
בשנת תרצ"ח, בהיותו ילד בגיל 5, נאסר אביו לאחר שנתפס על ששימש כשוחט, וכשהשתחרר מהמאסר היה חלוש מאוד ובקושי היה אפשר להכירו.
אחיותיו נפטרו לאחר שחלו במחלה קשה.
עם פרוץ מלחמת העולם השניה גוייס אביו לצבא ונשלח לחזית, ממנה לא חזר, והוא התייתם מאביו עוד לפני שהספיק לחגוג את גיל המצוות. כשהצבא הגרמני חדר לרוסיה, ברחה אמו יחד איתו לעומק ברית המועצות והגיעו לטשקנט שבאוזבקיסטן, ובמשך הזמן התקבצה שם קהילה חב"דית וכך עברו עליו שנות ילדותו, למד בחיידר המחתרתי בטשקנט שפעל בביתו ובין השאר למד אצל ר' ישראל לוין ור' צבי הירש רבינוביץ, בהמשך, למד אצל המשפיע הרב שלמה חיים קסלמן והתחבב עליו מאוד וכן למד אצל ר' ניסן נמנוב.
בין חבריו לספסל הלימודים היו המשפיע הרב שלמה פלדמן הרב אייזיק שווי והרב גרשון מענדל גרליק.
ניחן בכשרונות נדירים, ובחגיגת בר המצווה שלו חזר בעל פה מאמרים מתוך ספר המאמרים תרס"ו במשך כשלוש שעות ללא הפסקה.
עם סיום המלחמה הצטרף עם אמו למבצע הבריחה מרוסיה של אלפי החסידים שנודע לימים בשם 'יציאת רוסיה תש"ו', והצטרף כתלמיד לישיבה החסידית שהוקמה במחנה העקורים בפוקינג, ובהמשך עברו לצרפת ומשם לארץ הקודש.
בארץ הקודש[עריכה | עריכת קוד מקור]
עם עלייתו לארץ הקודש, נמנה על התושבים הראשונים של כפר חב"ד, והחל לעסוק לפרנסת משפחתו בעבודת האדמה.
כעבור מספר שנים, עבר מכפר חב"ד וקבע את מושבו בלוד, ונכנס ללמד בישיבת תומכי תמימים בפרדס בלוד, על אף גילו הצעיר, ונודע בכשרון ההסברה שלו כשתלמידים רבים ביקשו להתקבל דווקא לכיתתו.
בשנת תשי"ח התחתן עם רעייתו מרת עדנה למשפחת כהן, וכיון שבאותה שעה כבר היה יתום משני הוריו, שימש ר' שלמה חיים קסלמן כשושבין בחתונתו, ור' אברהם מאיור התוועד באריכות בשבע ברכות שלו.
במשך שנים, חזר מידי שבת וחג ענייני חסידות בבית הכנסת המרכזי של קהילת חב"ד המקומית, בית הכנסת בית אריה, כשלעיתים קרובות היה חוזר על מאמרים ארוכים במיוחד.
לאחר עשרים שנות הוראה בישיבה, עזב את עבודתו בישיבה והחל לשמש כאזרח עובד צה"ל ועסק בתחום הכשרות במחנה צה"ל שבצריפין, כשאת זמנו הפנוי הוא מנצל לזיכוי חיילים במבצע תפילין.
עסק במבצעי הרבי, הקים כיתה ללימודי קודש אחר הצהריים, כחלק מעיסוקו במבצע חינוך במסגרת חדרי תורה אור, והיה מקים בקביעות סוכה בסמוך לבנין העירייה שם היה מזכה יהודים בנטילת לולב.
שימש כרב בית הכנסת 'מחזיקי הדת' בלוד.
היה מקושר לרבי בלב ונפש ותמיד נשמע בביתו קולו של הרבי מטייפ שהיה מונח על השולחן[1].
בימי הסכמי 'קעמפ דיוויד' יזם את ההוצאה לאור של החוברת 'לא תעמוד על דם רעך' (נגד הסכמי קעמפ דיייוויד והחזרת שטחים) אותה ערך, ובצניעותו, לא ציין על החוברת את שם המחבר.
בשנתיים האחרונות לחייו איבד את ראייתו, וכשלמד בחברותא עם ר' אפרים הלפרין, בכל פעם ששגה החברותא בקריאתו - היה הרב גלפרין מתקן אותו.
זכרונותיו התפרסמו כהוספה לספרו 'באר מים חיים'.
ספרו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- באר מים חיים - ענינים בהלכה, בדרוש ובחסידות על סדר פרשיות השבוע, תשס"ו (הספר זמין גם ב"אוצר החכמה").
- הערה שכתב בהערות התמימים ואנ"ש - לוד, ובה מענה הרבי לשאלתו בשיחת י"ט כסלו תשמ"ב (המענה נדפס גם בהיכל מנחם ח"א ע' עא) - הערות התמימים ואנ"ש - לוד, גליון כז, י"א ניסן תשמ"ב, עמ' יג-טו [2]
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בנו, הרב חנוך הענדל גלפרין - איסט לונדון, דרום אפריקה
- בנו, הרב זלמן יעקב גלפרין - מונטריאול
- בנו, הרב יוסף יצחק גלפרין - כפר חב"ד
- בתו מרת חיה פרלה, רעיית הרב זאב ריטרמן - ירושלים
- בתו, מרת חנה שניאורסאהן - כפר חב"ד
הערות שוליים
- ↑ מלבד הקלטות שהצליח להשיג, נהג להגיע לשידורים שנערכו מהתוועדויות הרבי עם הרדיו הביתי בתוך סל, והיה מקליט מהשידור את דברי הרבי, ולאחר מכן היה שומע את דברי הרבי שוב ושוב.
- ↑ באתר רבי דרייב, http://rebbedrive.com/kovtzim, תיקיית "ארץ הקודש", בתיקיית "לוד" - הערות הת' ואנ"ש.