בנימין יהושע זילבר: הבדלים בין גרסאות בדף
דוד קורצוג (שיחה | תרומות) (הוספת תמונה) |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 3: | שורה 3: | ||
|שם=בנימין יהושע זילבר | |שם=בנימין יהושע זילבר | ||
|כינוי= | |כינוי= | ||
|תמונה= | |תמונה=הרב בנימין זילבר.jpg | ||
|תיאור=הרב זילבר | |תיאור=הרב זילבר | ||
|תאריך לידה= | |תאריך לידה= |
גרסה אחרונה מ־16:34, 25 ביוני 2023
בנימין יהושע זילבר | |
---|---|
![]() הרב זילבר | |
מקום פעילות | בני ברק |
השתייכות | בעלי המוסר |
תפקידים נוספים | חבר מועצת גדולי התורה |
רבותיו | רבי אברהם ישעיהו קרליץ |
חיבוריו | שו"ת אז נדברו ח' כרכים, ברית עולם, מקור הלכה, שביתת הארץ, משנת בנימין, תורת היראה, תורת ההסתכלות, ופירושים על ספרי ר' יונה גירונדי: שערי תשובה, שערי העבודה, אגרת התשובה, ספר היראה, ארחות חיים להרא"ש, בית ברוך על "חיי אדם" ועוד ספרים וקונטרסים. |
רבי בנימין יהושע זילבר (תרס"ג - אלול תשס"ח) היה משיירי בעלי שיטת המוסר.
תולדות[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרב זילבר כיהן כחבר מועצת גדולי התורה ומחברם של ספרים רבים, ביניהם: אז נדברו, ברית עולם, מקור הלכה, שביתת הארץ, משנת בנימין, תורת היראה, תורת ההסתכלות, וכן פירושים על ספרי ר' יונה גירונדי: שערי תשובה, שערי העבודה, אגרת התשובה, ספר היראה, ארחות חיים להרא"ש, בית ברוך על "חיי אדם" ועוד ספרים וקונטרסים.
את יסודות חינוכו ועיצוב אישיותו קיבל, בנובהרדוק בישיבתו של רבי דוד בליאכר במעזריטש. כבר אז דבק בו הכינוי "בנימין הצדיק" שכן היה משכמו ומעלה מכל בני הישיבה בלמדנות ובהתמדה, וזכה ליחס מיוחד מר' דוד ומשאר רבני הישיבה.
חבר נעוריו[1] סיפר עליו: "הוא בא אלינו מהישיבה הקטנה בבריסק, הוא מיעט בלימוד מוסר, הוא היה ב'חבורה' אבל לא עבד ב'פעולות'. היה מתמיד, והתפלל בשקט בניגוד לנובהרדוק. קינאנו בו, והערצנו אותו, הוא משך תשומת לב בגלל ההתמדה והעדינות שלו. זכורני כיצד תפס בו ר' דוד בליאכר בשמחת תורה ורקד עמו ביחידות, ליבנו יצא מקינאה. היה נחשב ל'פרומער' מיוחד, הלך עם ידיים על ליבו תמיד. אמרו עליו שנולד בלי יצר הרע..."
קשריו עם חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
ר' בנימין בנוסף על כך שהיה פוסק גדול, השמיע שיחות מוסר לאלפים, ושימש כ'משגיח' בכל מיני ישיבות. במחלוקת הגדולה בשנת תשמ"ט נגד הרבי נשיא דורנו התגלתה מידת האמת של ר' בנימין במלא תפארתה. הוא לא היסס להביע את דעתו בתקיפות נגד בעלי המחלוקת למרות שהם היו שייכים ל"חוגו" הליטאי. בעצם ימי המחלוקת הוא הפגין נוכחות בהשתתפותו בכינוס חב"די גדול שהתקיים בתל אביב. הופעתו בכינוס הייתה בבחינת הבעת מחאה גלויה נגד המחרפים, והוא עשה זאת בגאון למרות ששילם מחיר חברתי לא פשוט בגין עמדתו זו הבלתי מתפשרת. בימים ההם, כשהוקמה מועצת גדולי התורה הליטאית לא הצטרף ר' בנימין לשמש כאחד מחבריה ובעקבות זאת צורף כחבר מועצת גדולי התורה של אגו"י והיה החבר הליטאי היחיד בה.
בספריו הוא נוקט יחס של הוקרה והערצה לרבותינו הקדושים. למשל, בחיבורו הגדול "בית ברוך" על ספר "חיי אדם" הוא כותב בהקדמה: ""כן הבאתי דברים מ"שולחן ערוך" של הגרש"ז מלאדי. וביחוד הדינים שהשמיטם ה"חיי אדם", משום שאינם מצויים ביותר, העתקתים על פי רוב משולחנו הערוך של הגרש"ז, שכולל בדבריו דברי ה"שולחן ערוך" ונושאי כליו בקצור. וגם כן דייקתי להעתיק לשונו ממש, כי סגנונו צח ונקי ולפעמים במילים ספורות הוא מיישב כמה קושיות בבת אחת".
גם בנושא שלימות ארץ ישראל וסכנת פיקוח הנפש שבמסירתם, היה רבי בנימין בעל דעה עצמאית, שלא נטתה בהכרח אחר האווירה הכללית בציבור החרדי והליטאי. משנכח לדעת כי מסירת שטחים אכן עלולה להביא לסכנת חיים רח"ל לעם היושב בציון, חתם על קול -קורא נרגש המתריע על האסון שבמסירת שטחי יהודים לגרועים שבאויבינו, ועל החרפה הגדולה שבגירושם של אחב"י מגוש קטיף[2]
השתתף בהתוועדויות לציון יום הולדתו של הרבי בכפר חב"ד, וחתם על מכתב הברכה לרבי לרגל שנת הצ'.
בשו"ת אז נדברו הוא דן בהנהגת מבצע נש"ק של הרבי, ודן בשיטת הרבי שהבת תדליק לפני אימה.
הוא מסר לפרסום מאמרים התורניים בקבצים התורניים שיצאו לאור לכבוד ימי ההולדת של הרבי, והוסיף להם הקדמה לכבודו של הרבי.
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- קורות חיו בעקבות פטירתו - אתר שטורעם נט.
הערות שוליים
- ↑ ר' שמואל בן ארצי (חמיו של בנימין נתניהו, אשר חזר לכור מחצבתו בשנים האחרונות, ואף כתב זכרונות מרגשים מימי תלמודו בישיבת המוסר בנובהרדוק).
- ↑ יחד איתו חתמו גם הראשון לציון הגר"מ אליהו, והגר"מ מאזוז. מקרב חברי "מועצת גדולי התורה" הליטאים חתם רק רבי בנימין ביחד עם חברי מועגה"ת כבוד קדושת האדמו"רים מסדיגורה ומבוסטון זצ"ל.