גרטל: הבדלים בין גרסאות בדף
חלוקת קונטרסים (שיחה | תרומות) |
אין תקציר עריכה |
||
(4 גרסאות ביניים של 3 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:Pobrane (2).jpg|ממוזער|גארטל]] | |||
[[קובץ:גארטל מוצאי יום כיפור.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי חגור גרטל על גבי ה[[קיטל]], במוצאי [[יום כיפור]]. ניתן להבחין שהגרטל מכוון כנגד גובה המרפקים]] | [[קובץ:גארטל מוצאי יום כיפור.jpg|שמאל|ממוזער|250px|הרבי חגור גרטל על גבי ה[[קיטל]], במוצאי [[יום כיפור]]. ניתן להבחין שהגרטל מכוון כנגד גובה המרפקים]] | ||
[[קובץ:הרבי לובש את הגרטל למנחה.jpg|שמאל|ממוזער|180px|הרבי חוגר גרטל לפני תחילת [[תפילת מנחה]] ב[[זאל הקטן]]]] | [[קובץ:הרבי לובש את הגרטל למנחה.jpg|שמאל|ממוזער|180px|הרבי חוגר גרטל לפני תחילת [[תפילת מנחה]] ב[[זאל הקטן]]]] | ||
שורה 18: | שורה 19: | ||
*על אף מה שמופיע בספרי ה[[קבלה]]{{הערה|בן איש חי, ועוד.}} לתחוב את רצועות ה[[תפילין]] בגארטל, אין נוהגים לעשות זאת. | *על אף מה שמופיע בספרי ה[[קבלה]]{{הערה|בן איש חי, ועוד.}} לתחוב את רצועות ה[[תפילין]] בגארטל, אין נוהגים לעשות זאת. | ||
*ב[[חתונת אדמו"ר שליט"א|יומני החתונה]] של [[הרבי]] מופיע כי [[אדמו"ר הריי"צ]] חגר את הרבי לפני החופה באבנט משי עבודת יד, וכן ראו את הרבי חוגר אבנט מעין זה במשך רוב השנים{{הערה|למעט מספר שנים בתחילת שנות המ"מים אז חגר הרבי גארטל משי עבודת מכונה.}}, אך לא ידוע על שום הוראה כזו מאף אחד מ[[רבותינו נשיאינו]]{{הערה|על פי השמועה, כאשר חתן התלונן בפני הרבי שהגארטל העשוי משי מחליק לו באופן תדיר, שאל אותו הרבי "ומה בכך שאתה כל הזמן זוכר את המצווה ואינך מסיח דעתך ממנה?".}}. | *ב[[חתונת אדמו"ר שליט"א|יומני החתונה]] של [[הרבי]] מופיע כי [[אדמו"ר הריי"צ]] חגר את הרבי לפני החופה באבנט משי עבודת יד, וכן ראו את הרבי חוגר אבנט מעין זה במשך רוב השנים{{הערה|למעט מספר שנים בתחילת שנות המ"מים אז חגר הרבי גארטל משי עבודת מכונה.}}, אך לא ידוע על שום הוראה כזו מאף אחד מ[[רבותינו נשיאינו]]{{הערה|על פי השמועה, כאשר חתן התלונן בפני הרבי שהגארטל העשוי משי מחליק לו באופן תדיר, שאל אותו הרבי "ומה בכך שאתה כל הזמן זוכר את המצווה ואינך מסיח דעתך ממנה?".}}. | ||
*הרבי לא | *הרבי לא נהג לקפל את הגארטל או לגלגל אותו. | ||
===סדר חגירת הגארטל=== | ===סדר חגירת הגארטל=== | ||
הרבי | הרבי נהג להקפיד בעת חגירת הגארטל שלא ייגע ברצפה. | ||
תחילה פושטים את הגארטל על השולחן וכיוצא בזה ומיישרים אותו מקיפוליו. כדי למצוא את אמצע הגארטל בקלות, מצמידים את שני קצותיו ומקפלים אותו לשניים, ולאחר מכן מניחים את אמצע הגארטל בקידמת ה[[גוף]] בין שתי שורות הכפתורים של ה[[סירטוק]]{{הערה|הרבי נוהג להניח את בהונות ידיו על הכפתור העליון ואת האצבעות על הכפתור התחתון, ואת הגארטל ביניהם.}}, ומסובבים את הגארטל סביב ה[[גוף]] סיבוב שלם, כאשר הקצה הימני מגיע לאחר הסיבוב לצדו השמאלי של הגוף, והקצה השמאלי מגיע לצידו הימני. | תחילה פושטים את הגארטל על השולחן וכיוצא בזה ומיישרים אותו מקיפוליו. כדי למצוא את אמצע הגארטל בקלות, מצמידים את שני קצותיו ומקפלים אותו לשניים, ולאחר מכן מניחים את אמצע הגארטל בקידמת ה[[גוף]] בין שתי שורות הכפתורים של ה[[סירטוק]]{{הערה|הרבי נוהג להניח את בהונות ידיו על הכפתור העליון ואת האצבעות על הכפתור התחתון, ואת הגארטל ביניהם.}}, ומסובבים את הגארטל סביב ה[[גוף]] סיבוב שלם, כאשר הקצה הימני מגיע לאחר הסיבוב לצדו השמאלי של הגוף, והקצה השמאלי מגיע לצידו הימני. | ||
שורה 27: | שורה 28: | ||
לאחר מכן תוחבים מלמעלה את שאריות הגארטל שנותרו (בשני הצדדים בו זמנית) בין החלק של הגארטל שכבר חגור לבין ה[[סירטוק]], ובתוך הלולאה שנוצרת - משחילים שוב מלמעלה את החלק שנותר ומהדקים. | לאחר מכן תוחבים מלמעלה את שאריות הגארטל שנותרו (בשני הצדדים בו זמנית) בין החלק של הגארטל שכבר חגור לבין ה[[סירטוק]], ובתוך הלולאה שנוצרת - משחילים שוב מלמעלה את החלק שנותר ומהדקים. | ||
הרבי | הרבי הקפיד שהקצה הימני יהיה יותר גבוה מהשמאלי (וכן בטלית), וכן שיהיה במקום גבוה כנגד הלב ומרפקי הידיים{{הערה|שם=גרטל}}, מעל הכפתורים האחוריים של ה[[סירטוק]]. | ||
===בזמנים שונים=== | ===בזמנים שונים=== | ||
שורה 35: | שורה 36: | ||
===אצל בחורים=== | ===אצל בחורים=== | ||
אחד הדברים המאפיינים את חסידי חב"ד לעומת [[חסידי פולין]] בנוגע ללבישת הגארטל, הוא הימנעותם של הבחורים לפני חתונתם מלבישת הגארטל{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15900&pgnum=411 אגרות קודש חלק י' עמוד שצד].}}, בעקבות ציוויו של [[הרבי הרש"ב]] על ה[[תמימים]] שלמדו בישיבות [[תומכי תמימים ליובאוויטש]] להפסיק לחגור אותם{{הערה|שמועות וסיפורים}}. ההסבר לכך הוא היות שהגארטל קשור עם בחינת ה'[[מקיף|מקיפים]]', דבר שאדם מתחיל להיות קשור אליו רק לאחר חתונתו. | אחד הדברים המאפיינים את חסידי חב"ד לעומת [[חסידי פולין]] בנוגע ללבישת הגארטל, הוא הימנעותם של הבחורים לפני חתונתם מלבישת הגארטל{{הערה|1=[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=15900&pgnum=411 אגרות קודש חלק י' עמוד שצד].}}, בעקבות ציוויו של [[הרבי הרש"ב]] על ה[[תמימים]] שלמדו בישיבות [[תומכי תמימים ליובאוויטש]] להפסיק לחגור אותם{{הערה|שמועות וסיפורים ח"ג ע' 240}}. ההסבר לכך הוא היות שהגארטל קשור עם בחינת ה'[[מקיף|מקיפים]]', דבר שאדם מתחיל להיות קשור אליו רק לאחר חתונתו. | ||
עם זאת, נהוג אצל חסידי חב"ד לחגור גומי מעל ה[[ציצית]] מתחת לחולצה, דבר המסייע גם למתיחת ה[[ציצית]] שלא תתקמט מתחת ל[[בגד|בגדים]] - דבר המהווה בעיה הלכתית לפי שיטת [[אדמו"ר הזקן]], כי לבד הצורך שגודל בד הציצית יהיה אמה עליו להיות מתוח. בחורים רבים נוהגים לחגור גארטל דק במקום הגומי{{הערה|מסופר כי פעם התלונן אחד ה[[אדמו"ר]]ים אצל הרבי למה בחורים לא הולכים עם גארטל לפני חתונה, וכתגובה קרא הרבי לאחד הבחורים וביקש ממנו להרים את החולצה, וכשראה האדמו"ר את הגומי שעל גבי הציצית אמר לו הרבי שזו ההפרדה בין חלק העליון לתחתון שהגארטל פועל למעשה{{מקור}}}}. | עם זאת, נהוג אצל חסידי חב"ד לחגור גומי מעל ה[[ציצית]] מתחת לחולצה, דבר המסייע גם למתיחת ה[[ציצית]] שלא תתקמט מתחת ל[[בגד|בגדים]] - דבר המהווה בעיה הלכתית לפי שיטת [[אדמו"ר הזקן]], כי לבד הצורך שגודל בד הציצית יהיה אמה עליו להיות מתוח. בחורים רבים נוהגים לחגור גארטל דק במקום הגומי{{הערה|מסופר כי פעם התלונן אחד ה[[אדמו"ר]]ים אצל הרבי למה בחורים לא הולכים עם גארטל לפני חתונה, וכתגובה קרא הרבי לאחד הבחורים וביקש ממנו להרים את החולצה, וכשראה האדמו"ר את הגומי שעל גבי הציצית אמר לו הרבי שזו ההפרדה בין חלק העליון לתחתון שהגארטל פועל למעשה{{מקור}}}}. | ||
שורה 43: | שורה 44: | ||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
*[[סירטוק]] | *[[סירטוק]] | ||
*[[אבנט]] ([[ | *[[אבנט]] ([[בגדי כהונה]]) | ||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== |
גרסה אחרונה מ־19:26, 3 ביולי 2024
![](/images/0/0c/Pobrane_%282%29.jpg)
![](/images/thumb/e/ed/%D7%92%D7%90%D7%A8%D7%98%D7%9C_%D7%9E%D7%95%D7%A6%D7%90%D7%99_%D7%99%D7%95%D7%9D_%D7%9B%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%A8.jpg/250px-%D7%92%D7%90%D7%A8%D7%98%D7%9C_%D7%9E%D7%95%D7%A6%D7%90%D7%99_%D7%99%D7%95%D7%9D_%D7%9B%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%A8.jpg)
![](/images/thumb/0/09/%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%9C%D7%95%D7%91%D7%A9_%D7%90%D7%AA_%D7%94%D7%92%D7%A8%D7%98%D7%9C_%D7%9C%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%94.jpg/180px-%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%9C%D7%95%D7%91%D7%A9_%D7%90%D7%AA_%D7%94%D7%92%D7%A8%D7%98%D7%9C_%D7%9C%D7%9E%D7%A0%D7%97%D7%94.jpg)
![](/images/thumb/9/9d/%D7%A9%D7%A0%D7%95%D7%AA_%D7%94%D7%99%D7%95%D7%93%D7%99%D7%9D%2C_%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%A2%D7%9D_%D7%90%D7%91%D7%A0%D7%98_%D7%95%D7%A1%D7%99%D7%93%D7%95%D7%A8_%D7%91%D7%99%D7%93.jpg/250px-%D7%A9%D7%A0%D7%95%D7%AA_%D7%94%D7%99%D7%95%D7%93%D7%99%D7%9D%2C_%D7%94%D7%A8%D7%91%D7%99_%D7%A2%D7%9D_%D7%90%D7%91%D7%A0%D7%98_%D7%95%D7%A1%D7%99%D7%93%D7%95%D7%A8_%D7%91%D7%99%D7%93.jpg)
הגַרְטְל (נקרא גם גאַרטל או אבנט) הינו פריט לבוש אותו נוהגים החסידים לחגור מסביב לבגדיהם בשעת התפילה במטרה לחצוץ בין החלק העליון של הגוף לחלקו התחתון. מקורו של המנהג הוא מהבגדי כהונה, אותם היו לובשים הכהנים בשעת העבודה בבית המקדש.
מקור המנהג[עריכה | עריכת קוד מקור]
בנוגע לחגירת הגארטל בשעת התפילה, נאמרו בהלכה מספר טעמים:
א. היות וצריך לחצוץ בזמן התפילה בין חלקו העליון של הגוף לחלקו התחתון על מנת למנוע מצב שלבו של האדם יראה את החלקים המוצנעים בגוף האדם (כפי שהיה יכול לקרות בימיהם שרוב העם היה לובש חלוק בלי בגד נוסף מתחתיו), נהגו לחצוץ בין שני חלקי הגוף באמצעות האבנט.
ב. האבנט נחשב למלבוש חשוב, וכאשר ניגשים להתפלל לפני הקב"ה, צריך האדם להכין את עצמו כאילו הולך לדבר לפני המלך[1].
בחגירת הגרטל ישנו גם ביטוי לתנועה נפשית בה האדם מתנתק מעיסוקיו השונים ומפנה את מחשבותיו לטובת העיסוק בתפילה ("מעמיד את עצמו להתפלל"), בחציצה בין החלק הנמוך שבגוף המרמז על ענייני הגשמיות לבין החלק העליון המרמז על החלק הגבוה והרוחני יותר שבאדם[2].
מנהגי חב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/2/27/%D7%9E%D7%A9%D7%9E%D7%A2%D7%95%D7%AA_%D7%94%D7%92%D7%90%D7%A8%D7%98%D7%9C.jpg/300px-%D7%9E%D7%A9%D7%9E%D7%A2%D7%95%D7%AA_%D7%94%D7%92%D7%90%D7%A8%D7%98%D7%9C.jpg)
ולהעיר אשר חגירת אבנט – הכון לקראת א'[לוקיך] ה"ז [= הרי זה] ענין ר"ה [= ראש השנה] קבלת עול מלך מה"מ הקב"ה [= מלכי המלכים הקדוש ברוך הוא
- יש לחגור את הגארטל כנגד המרפקים, היות והוא מכוון כנגד הלב באופן המקביל לאופן חגירת האבנט בבית המקדש[4], וכן נהגו רבותינו נשיאינו.
- על אף מה שמופיע בספרי הקבלה[5] לתחוב את רצועות התפילין בגארטל, אין נוהגים לעשות זאת.
- ביומני החתונה של הרבי מופיע כי אדמו"ר הריי"צ חגר את הרבי לפני החופה באבנט משי עבודת יד, וכן ראו את הרבי חוגר אבנט מעין זה במשך רוב השנים[6], אך לא ידוע על שום הוראה כזו מאף אחד מרבותינו נשיאינו[7].
- הרבי לא נהג לקפל את הגארטל או לגלגל אותו.
סדר חגירת הגארטל[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרבי נהג להקפיד בעת חגירת הגארטל שלא ייגע ברצפה.
תחילה פושטים את הגארטל על השולחן וכיוצא בזה ומיישרים אותו מקיפוליו. כדי למצוא את אמצע הגארטל בקלות, מצמידים את שני קצותיו ומקפלים אותו לשניים, ולאחר מכן מניחים את אמצע הגארטל בקידמת הגוף בין שתי שורות הכפתורים של הסירטוק[8], ומסובבים את הגארטל סביב הגוף סיבוב שלם, כאשר הקצה הימני מגיע לאחר הסיבוב לצדו השמאלי של הגוף, והקצה השמאלי מגיע לצידו הימני.
לאחר מכן תוחבים מלמעלה את שאריות הגארטל שנותרו (בשני הצדדים בו זמנית) בין החלק של הגארטל שכבר חגור לבין הסירטוק, ובתוך הלולאה שנוצרת - משחילים שוב מלמעלה את החלק שנותר ומהדקים.
הרבי הקפיד שהקצה הימני יהיה יותר גבוה מהשמאלי (וכן בטלית), וכן שיהיה במקום גבוה כנגד הלב ומרפקי הידיים[4], מעל הכפתורים האחוריים של הסירטוק.
בזמנים שונים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- ברכות השחר - הרבי מביא כי מנהג רבותינו נשיאינו היה שלא לחגור גארטל בעת אמירת ברכות השחר[9], אך עם זאת אביו של הרבי הורה לו לומר גם ברכות השחר בחגירת אבנט[10].
- ברכת המזון - אצל חסידים רבים נהוג לומר גם ברכת המזון בחגירת גארטל, אם כי לא מופיע מקור מפורש לכך[11].
- בזמן השינה - אדמו"ר הרש"ב הורה לאחד החסידים כי חגירת גארטל בזמן השינה הינה סגולה לראיית הרבי בחלום[12].
אצל בחורים[עריכה | עריכת קוד מקור]
אחד הדברים המאפיינים את חסידי חב"ד לעומת חסידי פולין בנוגע ללבישת הגארטל, הוא הימנעותם של הבחורים לפני חתונתם מלבישת הגארטל[13], בעקבות ציוויו של הרבי הרש"ב על התמימים שלמדו בישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש להפסיק לחגור אותם[14]. ההסבר לכך הוא היות שהגארטל קשור עם בחינת ה'מקיפים', דבר שאדם מתחיל להיות קשור אליו רק לאחר חתונתו.
עם זאת, נהוג אצל חסידי חב"ד לחגור גומי מעל הציצית מתחת לחולצה, דבר המסייע גם למתיחת הציצית שלא תתקמט מתחת לבגדים - דבר המהווה בעיה הלכתית לפי שיטת אדמו"ר הזקן, כי לבד הצורך שגודל בד הציצית יהיה אמה עליו להיות מתוח. בחורים רבים נוהגים לחגור גארטל דק במקום הגומי[15].
יוצא מהכלל הוא חגירת גארטל בשעת כניסה ליחידות או בשעת כתיבת פדיון נפש לרבי, דבר הנהוג גם אצל בחורים לא נשואים (אם כי מתחת לחליפה ולא באופן בולט על גביה)[16].
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- תורת מנחם תפארת לוי יצחק ספר ויקרא עמוד סג (שיחת מוצאי שבת פרשת צו תשל"ט)
- ספר הערכים חלק א' עמוד נח - ערך 'אבנט'
- ספר הליקוטים דא"ח צמח צדק חלק א' עמוד פא - ערך 'אבנט'
- והיה צדק אזור מותניו, במדור 'והבט פני משיחך', שבועון בית משיח י"ח תמוז תש"פ עמוד 44
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- ישראל הרץ, בקהילה, גארטל, סירטוק, קנייטש - באתר שטורעם
- הרב יהושע העשל צייטלין, ליקוט בענין חגירת אבנט בתוך תשורה לנישואי משפחת צייטלין עמוד לא
- הרב מרדכי מנשה לאופר, על חגירת אבנט (גאַרטעל) במגזין התקשרות מספר 918
הערות שוליים
- ↑ שולחן ערוך אורח חיים סימן צא.
- ↑ ליקוטי שיחות חלק ב' עמוד 349
- ↑ מסכת זבחים דף י"ח בסופו: "כשהם חוגרין אין חוגרין לא למטה ממתניהן ולא למעלה מאציליהן אלא כנגד אצילי ידיהן"
- ↑ 4.0 4.1 כמו שכתב הרמב"ם בספר עבודה בהלכות כלי המקדש והעובדים בו הלכות א'-ב': "ואחר כך חוגר את האבנט כנגד אצילי ידיו, ועל האבנט מפורש בקבלה 'ולא יחגרו ביזע' - במקום שמזיעין[3]. וכך קיבל יונתן בן עוזיאל מפי הנביאים ותרגם: 'על לבביהון יסרון'". ראו בהרחבה ברשימות דברים חלק ב' עמודים סג-סד.
- ↑ בן איש חי, ועוד.
- ↑ למעט מספר שנים בתחילת שנות המ"מים אז חגר הרבי גארטל משי עבודת מכונה.
- ↑ על פי השמועה, כאשר חתן התלונן בפני הרבי שהגארטל העשוי משי מחליק לו באופן תדיר, שאל אותו הרבי "ומה בכך שאתה כל הזמן זוכר את המצווה ואינך מסיח דעתך ממנה?".
- ↑ הרבי נוהג להניח את בהונות ידיו על הכפתור העליון ואת האצבעות על הכפתור התחתון, ואת הגארטל ביניהם.
- ↑ שיחת שבת פרשת ויקהל פקודי תשי"ב.
- ↑ ראו לקוטי לוי יצחק עמוד רז: "אחרי הנישואין תתפלל כל התפילות וכן ברכות השחר באבנט", אך בפועל הרבי מלך המשיח שליט"א לא חוגר מעל הסירטוק - כנראה משום הגארטל ששם מתחת לחולצה (מעשה מלך).
- ↑ באוצר החסידים - ארץ קודש (עמוד 297) שר' פולע כהן הקפיד על חגירת אבנט בברכת המזון ונתן לכך טעם שאם מקפידים על כך בזמן התפילה שהיא מחוייבת רק מדרבנן, וודאי שיש להקפיד על כך בברכת המזון שחייבים בה מהתורה.
- ↑ שיחת יום שמחת תורה תשט"ו.
- ↑ אגרות קודש חלק י' עמוד שצד.
- ↑ שמועות וסיפורים ח"ג ע' 240
- ↑ מסופר כי פעם התלונן אחד האדמו"רים אצל הרבי למה בחורים לא הולכים עם גארטל לפני חתונה, וכתגובה קרא הרבי לאחד הבחורים וביקש ממנו להרים את החולצה, וכשראה האדמו"ר את הגומי שעל גבי הציצית אמר לו הרבי שזו ההפרדה בין חלק העליון לתחתון שהגארטל פועל למעשה[דרוש מקור]
- ↑ ראו הוראת הרבי בזה בימי בראשית עמוד 55.