שמואל ניסנוביץ: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
(4 גרסאות ביניים של 3 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{פירוש נוסף|נוכחי=ר"מ בישיבות תומכי תמימים|אחר= | {{פירוש נוסף|נוכחי=ר"מ בישיבות תומכי תמימים בתקופת הרבי הרש"ב|אחר=חסיד הרבי האמצעי, הצמח צדק והמהר"ש|ראו=שמואל דובער ליפוב מבוריסוב}} | ||
ר' '''שמואל בער ניסנוביץ''' (כונה גם '''שמואל בער באריסאווער''', ?-[[י"א אייר]] [[תרפ"ב]]) היה מחסידי [[אדמו"ר הרש"ב]], וכיהן כר"מ בסניפי ישיבות [[תומכי תמימים]] ב[[תומכי תמימים שצעדרין|שצעדרין]], ב[[תומכי תמימים ליובאוויטש|ליובאוויטש]] וב[[תומכי תמימים קרמנצ'וג|קרמנצ'וג]]. | ר' '''שמואל בער ניסנוביץ''' (כונה גם '''שמואל בער באריסאווער''', ?-[[י"א אייר]] [[תרפ"ב]]) היה מחסידי [[אדמו"ר הרש"ב]], וכיהן כר"מ בסניפי ישיבות [[תומכי תמימים]] ב[[תומכי תמימים שצעדרין|שצעדרין]], ב[[תומכי תמימים ליובאוויטש|ליובאוויטש]] וב[[תומכי תמימים קרמנצ'וג|קרמנצ'וג]]. | ||
שורה 8: | שורה 9: | ||
לאחר מכן שימש כמה שנים כר"מ בליובאוויטש, ומאוחר יותר בקרעמענצ'וג. | לאחר מכן שימש כמה שנים כר"מ בליובאוויטש, ומאוחר יותר בקרעמענצ'וג. | ||
בשנת תרע"ג התחתן עם בתו של הרב [[יואל דוידסון]]. | |||
נפטר בדמי ימיו ב[[י"א אייר]] [[תרפ"ב]] ב[[בוריסוב]] בהיותו עדיין בשנות השלושים לחייו. | נפטר בדמי ימיו ב[[י"א אייר]] [[תרפ"ב]] ב[[בוריסוב]] בהיותו עדיין בשנות השלושים לחייו. |
גרסה אחרונה מ־20:25, 14 באוגוסט 2023
ר' שמואל בער ניסנוביץ (כונה גם שמואל בער באריסאווער, ?-י"א אייר תרפ"ב) היה מחסידי אדמו"ר הרש"ב, וכיהן כר"מ בסניפי ישיבות תומכי תמימים בשצעדרין, בליובאוויטש ובקרמנצ'וג.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
בצעירותו היה גאון עצום ובעל כשרונות עילויים.
בשנת תרע"ב חיפשו ר"מ ראשי למחלקת תומכי תמימים שצעדרין ופירסמו מודעה על כך בעיתונים באו אז ארבעה תלמידי חכמים למסור שיעור כדי לבחון אם אכן ראוי הוא למשרה. לאחר כל הבחינות של הרמי"ם ראו שהמובחר שבכולם הוא שמואל בער באריסאווער - שהיה אז בחור בישיבה - והכתירוהו לר"מ ראשי למרות היותו עדיין בחור.
לאחר מכן שימש כמה שנים כר"מ בליובאוויטש, ומאוחר יותר בקרעמענצ'וג.
בשנת תרע"ג התחתן עם בתו של הרב יואל דוידסון.
נפטר בדמי ימיו בי"א אייר תרפ"ב בבוריסוב בהיותו עדיין בשנות השלושים לחייו.
שיטת לימודו[עריכה | עריכת קוד מקור]
לפי דרך לימודו, אותה החדיר בתלמידיו, על הלימוד להיות יסודי תוך הבנה ישירה של הסוגיה עצמה, ללא פלפולים מסוגיה אחרת. עם דגש על עיון בדברי רש"י עצמו מבלי לדלג ל"קצות החושן" להבינו, וכן אם רש"י ותוספות חולקים בפשט בלשון הגמרא או בגדר העניין המדובר. יש להבין מתוך דברי רש"י מה תהיה קושיית התוספות עליו, ומתוך דברי התוספות לעורר את שאלותיהם של המהרש"א והפני יהושע עליו. ורק לאחר מכן ניתן לחפש אחר תירוצים בספרים שונים.
פעם באמצע שיעורו נכנס אדמו"ר הריי"צ לחדר. ור' שמואל שהיה שקוע במסירת השיעור לא הבחין בכך, לאחר שרמזו לו על כך, המשיך את לימודו ביתר התלהבות.