שערות הראש והזקן: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
|||
(5 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''שערות''' | {{איברים}} | ||
{{מפנה|שער|פתח (שער)}} | |||
ה'''שערות''' הן צינורות ספוגיים דקיקים עשויים חלבון. אצל רובם ככולם של היונקים הן יוצאות מהעור על פני רוב הגוף, אבל באדם עיקרם הוא '''בראש ובזקן'''. בתורת החסידות משמשות השערות כמשל לסוג מסויים של צמצום הנקרא [[מותרי המוחין]]. | |||
==בהלכה== | ==בהלכה== | ||
בהלכה יש התייחסויות רבות לשערות - הן בנוגע לשערות בעלי חיים{{הערה|לגבי מלאכת גוזז, שימוש בשער בכור וכיו"ב בהמות אסורות בהנאה, לגבי נגיעת טומאה ועוד.}}, והן בנוגע לשערות האדם{{הערה|ומהם: האיסור לחתוך את [[פאות הראש]], איסור גילוח ה[[זקן]], האיסור לגבר לחתוך שערות מסויימות בגופו, על מנת שלא ידמה בזה ל[[אישה]], האיסור להסתפר במועדים וזמנים מסויימים כבספירת העומר שלשת השבועות ובשבתות וחגים, איסור ה[[אבל]] בתספורת, חיוב התספורת בערבי שבת ויום טוב, חיוב התספורת של [[מלך]] ו[[כהן גדול]], [[שער באישה ערווה]] - האיסור לומר דברי קדושה מול שער אשה נשואה (או בעולה), חובת כיסוי שיער הראש באישה נשואה או בעולה ( והדיון ההלכתי: בדין בכיסוי הראש ב[[פאה נכרית]] שנעשתה משערות גזורות שלה או של חברתה), מצוות ה[[נזיר]] בשערו, חובת הגילוח שהייתה על שבט ה[[לויים|לוי]] במדבר, מאפייני השיער בזיהוי טומאת וטהרת ה[[צרעת]] בגוף ה[[מצורע]], מצוות גילוח השער של מצורע לאחרי טהרתו, ועוד.}}. '''ב[[קבלה]] וב[[חסידות]]''' משמשות השערות כמשל ל[[השפעה]] [[צמצום בדרך מיעוט|מצומצמת]] ביותר. | |||
== | ==בחסידות{{הערה|הבא לקמן הוא ע"פ ד"ה ביום ההוא יגלח כו' תקע"ב, והמשך תער"ג ש"פ שופטים.}}== | ||
===סוגי השערות (שערות הראש, שערות הזקן וצבע השערות)=== | |||
כמו בכל נושא אחר, הסברי פנימיות התורה לגבי השערות מושתתים הפסוק "מבשרי אחזה אלוקה"{{הערה|איוב יט כו.}}, היינו – על השערות כפי שאנו רואים אותן באדם. | |||
שני ההבדלים העיקריים בין שערות הראש לזקן הם: '''א.''' שערות הראש גדילות מיד אחרי ה[[לידה]] (ולעיתים קרובות נמצאות גם אצל תינוק בין יומו), ואילו שערות הזקן גדילות רק בגיל 17-20 (ולעיתים נדירות יותר גם שנתיים-שלוש קודם לכן), ו'''ב.''' שערות הראש צומחות בשווה אצל גברים ונשים, אך זקן יש רק לגברים. | |||
חלוקה משנית יותר של סוגי השערות (בקבלה וחסידות) היא לפי הצבע: [[לבן]], [[שחור]] או [[אדום]]. | |||
===יניקתן – ממותרי המוחין=== | |||
הטעם שהשערות באדם גדילות (בעיקר) ב[[ראש]], הוא כי גדילתן ויניקת חיותן הוא מה[[מוחין]] שבראש. יניקה זו היא בהפסק ה[[גולגולת]] ולכן היא מצומצמת ביותר ואינה אלא מ'''מותרי המוחין''' ועד כדי כך שבחיתוך השערה לא מורגש שום כאב. ומכיון שבמוחין מהן יונקות השערות יש '''שתי''' בחינות ([[מוחין דגדלות ומוחין דקטנות|מוחין דקטנות ומוחין דגדלות]]), ישנם שני סוגים של שערות: אלו שעל הראש (שצומחות לאדם בקטנותו) יונקות מהמוחין דקטנות, ושערות הזקן (שגדלות רק כשהאדם מתבגר) – יניקתן מהמוחין דגדלות. | |||
{{ערך מורחב|ערך=[[מותרי המוחין]]}} | |||
===שערות הראש – שורש הלכות התורה=== | |||
הלכות התורה משתלשלות מעצם החכמה האלוקית בשלוש דרגות כלליות. | |||
;שערות ד[[עתיק]] - לבנות | |||
עתיק הוא פנימיות המוחין (כי מהות המוחין הוא תענוג{{הערה|כי פנימיות אבא היא עצמה ממש פנימיות עתיק: באתי לגני תשכ"ח אות יד, מאמרים תרס"ג חלק א עמ' סג, שם חלק ב' עמ' לז-לח, ספר המאמרים אידיש (המתורגם) עמ' 32 ועוד}}), ועליו נאמר "ושער רישיה כעמר נקא"{{הערה|דניאל ז' ט'.}} (שער ראשו כצמר נקי, לבן). היינו, כשם שאצל אדם מבוגר מלבינות שערות ראשו, כך שערות ראשו של "עתיק" (מלשון יָשָׁן, זָקֵן) הן לבנות. והעניין בזה, עתיק הוא כולו חסדים (לית שמאלא בהאי עתיקא{{הערה|זוהר חלק ג' קכט א'.}}). לבן מורה על חסדים, ושערות עתיק הן השפעה מצומצמת של תוקף החסדים. | |||
;שערות דז"א ([[זעיר אנפין]]) - שחורות | |||
על השערות דז"א נאמר{{הערה|שיה"ש ה' י"א.}} "קווצותיו תלתלים שחורות", כי הצבע השחור מורה על מיעוט וצמצום. זעיר אנפין הן המידות, ובהלכות התורה שבדרגה זו יש מקום (לא רק לחסדים) אלא גם לטמא, לפסול ולרחק. | |||
;שערות דמלכות – אדומות | |||
על השערות דמלכות נאמר{{הערה|שיה"ש ז' ו'.}} "ודלת ראשך כארגמן". היינו, כאן מדובר על הלכות התורה כפי שהן לאחר שירד האור האלוקי לתורה שבעל פה, כפי שחכמי ישראל מחדשים ומדקדקים בהלכות פרטיות בתוקף הדין ביותר – לעשות גדרים וסייגים רבים, לרחק את הטמא בתכלית הריחוק ביותר (וכן ריבוי התחלקות בהלכות פרטיות ופרטי פרטיות) – שזהו מצד בחינת גבורות וצמצומים דשמאל ביותר. | |||
[[אדמו"ר | ;סלסול השערות (סירוק) | ||
עניין סירוק השיער הוא להפריד שערה מחברתה, ומורה על עניינים שונים של "[[בירורים]]". [[אדמו"ר האמצעי]]{{הערה|[[תורת חיים]] בראשית חלק א' פרשת חיי שרה מאמר ויהיו חיי שרה קכה, ד ובמקומות רבים}} מסביר שסיפור ה[[גמרא]] על [[רבי בנאה]] שראה את [[שרה]] מסלסלת בשערות [[אברהם]]{{הערה|בבא בתרא נ"ח ע"א.}} רומז לבירור נשמות [[צדיק|הצדיקים]] הקדושים מתוך פסולת נפשות [[רשע|הרשעים]] החוטאים ומתים בלא [[תשובה]], ונשמות [[גר צדק|גרי הצדק]] מתוך הגויים. כמו כן רומז סירוק השיער על בירור וליבון ההלכות{{הערה|לקו"ת אחרי כ"ז ע"ב ובמקומות רבים.}}. | |||
==שערות | ===שערות הזקן=== | ||
בעוד שערות הראש רומזות ל'''הלכות''' התורה, רומז הזקן '''לתורה עצמה'''{{הערה|מים רבים תרל"ו אות מד.}}: | |||
;עצם התורה | |||
בשונה משערות הראש (הצומחות גם בקטנות) – שערות הזקן צומחות רק בבגרות (ובכללות מתמלא הזקן בגיל עשרים שנה). והעניין בזה: "זקן אהרן"{{הערה|תהילים קל"ג ב'.}} רומז לתורה{{הערה|כי "זקן" הוא זה שקנה חכמה{{הערה|ע"פ קידושין לב ע"ב.}}, וסתם "חכמה" היא חכמת התורה.}}, כי ענין השערות הוא על דרך ה[[משל]] ל[[נמשל]]: שהגם שהמשל מסתיר על הנמשל (שאינו בערכו) - עם כל זה על ידי המשל מבינים הנמשל, וכדי שיוכל לומר משל צריך להיות בעל שכל יותר גדול. {{הערה| ששורש המשל גבוה מאד ולכן שלמה דוקא, שהיה החכם באדם, אמר משלים.}}. נמצא שהמשל נמשך '''מגדלות המוחין''' - שזהו על דרך שערות הזקן. והיינו, זה שהתורה נקראת "משל הקדמוני"{{הערה|שמואל א' כד יג.}} הוא לפי שהתורה נתלבשה בענינים גשמיים ציצית בצמר הגשמי וכו' - וזהו שנקראת התורה בשם שערות הזקן. | |||
;י"ג תקוני דיקנא | |||
ומכיון שזקן מורה על המשכה ממוחין דגדלות (כנ"ל) - "במתן תורה נדמה להם כזקן"{{הערה|על פי מכילתא ומדרש לקח טוב פרשתנו טו, ג. מכילתא ופרש"י יתרו לשמות כ, ב'.}}. כי [[י"ג מידות הרחמים]] (שבהן ניתנה התורה{{הערה|[[תורה אור]] נ. ג', [[אור התורה]] שם, [[ספר הערכים]] בערכו ובהמצוין שם}}) הן [[הארה]] מבחינה מרוממת ביותר - [[מוחין דגדלות]], נקראות בתורת הסוד גם [[י"ג תיקוני דיקנא]]. היינו, לבושי הזקן - שהם המשכת מוחין דגדלות{{הערה|מים רבים שם.}}. | |||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
[[מצוות תגלחת מצורע]] | *[[מצוות תגלחת מצורע]] | ||
*[[תספורת]] | |||
{{אדם}} | |||
{{ | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:צמצום]] | [[קטגוריה:צמצום]] | ||
[[קטגוריה:אברי הגוף]] | [[קטגוריה:אברי הגוף]] | ||
[[קטגוריה: תורת החסידות]] | |||
[[קטגוריה:קבוצות מושגים בחסידות]] |
גרסה אחרונה מ־21:41, 16 ביוני 2024
איברי גוף האדם |
---|
מושגים כלליים |
ראש • פנים • נשימה • דם • גידים • ורידי הדם • עורקים • עצבים • בשר • עצמות • עור • שערות הראש והזקן |
איברי הראש |
גולגולת • מצח • מוח • קרום שעל המוח • אויר שבין המוח לגלגולת • קרום שעל האויר • שערות הראש והזקן • זקן • עיניים • עפעפיים • אוזניים • אף • פה • שפתיים • לשון • חיך • שיניים • צואר - (קנה, ושט וורידים) • עורף • לחיים • סנטר |
איברי הגוף |
בית החזה • בית השחי • בטן • טבור • אגן • לב • ריאות • כליות • כיס המרה • כבד • קיבה • איברי הפסולת • איברי ההולדה • סיומא דגופא • יסוד דנוקבא |
גפיים |
כתפיים • ידיים • רגליים • עקב • אצבעות • ציפורניים |
ראו גם |
אשר יצר • בריאות ורפואה • אדם - מין המדבר (תבנית) |
המונח "שער" מפנה לכאן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו פתח (שער).
השערות הן צינורות ספוגיים דקיקים עשויים חלבון. אצל רובם ככולם של היונקים הן יוצאות מהעור על פני רוב הגוף, אבל באדם עיקרם הוא בראש ובזקן. בתורת החסידות משמשות השערות כמשל לסוג מסויים של צמצום הנקרא מותרי המוחין.
בהלכה[עריכה | עריכת קוד מקור]
בהלכה יש התייחסויות רבות לשערות - הן בנוגע לשערות בעלי חיים[1], והן בנוגע לשערות האדם[2]. בקבלה ובחסידות משמשות השערות כמשל להשפעה מצומצמת ביותר.
בחסידות[3][עריכה | עריכת קוד מקור]
סוגי השערות (שערות הראש, שערות הזקן וצבע השערות)[עריכה | עריכת קוד מקור]
כמו בכל נושא אחר, הסברי פנימיות התורה לגבי השערות מושתתים הפסוק "מבשרי אחזה אלוקה"[4], היינו – על השערות כפי שאנו רואים אותן באדם.
שני ההבדלים העיקריים בין שערות הראש לזקן הם: א. שערות הראש גדילות מיד אחרי הלידה (ולעיתים קרובות נמצאות גם אצל תינוק בין יומו), ואילו שערות הזקן גדילות רק בגיל 17-20 (ולעיתים נדירות יותר גם שנתיים-שלוש קודם לכן), וב. שערות הראש צומחות בשווה אצל גברים ונשים, אך זקן יש רק לגברים.
חלוקה משנית יותר של סוגי השערות (בקבלה וחסידות) היא לפי הצבע: לבן, שחור או אדום.
יניקתן – ממותרי המוחין[עריכה | עריכת קוד מקור]
הטעם שהשערות באדם גדילות (בעיקר) בראש, הוא כי גדילתן ויניקת חיותן הוא מהמוחין שבראש. יניקה זו היא בהפסק הגולגולת ולכן היא מצומצמת ביותר ואינה אלא ממותרי המוחין ועד כדי כך שבחיתוך השערה לא מורגש שום כאב. ומכיון שבמוחין מהן יונקות השערות יש שתי בחינות (מוחין דקטנות ומוחין דגדלות), ישנם שני סוגים של שערות: אלו שעל הראש (שצומחות לאדם בקטנותו) יונקות מהמוחין דקטנות, ושערות הזקן (שגדלות רק כשהאדם מתבגר) – יניקתן מהמוחין דגדלות.
![]() | ערך מורחב – מותרי המוחין |
שערות הראש – שורש הלכות התורה[עריכה | עריכת קוד מקור]
הלכות התורה משתלשלות מעצם החכמה האלוקית בשלוש דרגות כלליות.
- שערות דעתיק - לבנות
עתיק הוא פנימיות המוחין (כי מהות המוחין הוא תענוג[5]), ועליו נאמר "ושער רישיה כעמר נקא"[6] (שער ראשו כצמר נקי, לבן). היינו, כשם שאצל אדם מבוגר מלבינות שערות ראשו, כך שערות ראשו של "עתיק" (מלשון יָשָׁן, זָקֵן) הן לבנות. והעניין בזה, עתיק הוא כולו חסדים (לית שמאלא בהאי עתיקא[7]). לבן מורה על חסדים, ושערות עתיק הן השפעה מצומצמת של תוקף החסדים.
- שערות דז"א (זעיר אנפין) - שחורות
על השערות דז"א נאמר[8] "קווצותיו תלתלים שחורות", כי הצבע השחור מורה על מיעוט וצמצום. זעיר אנפין הן המידות, ובהלכות התורה שבדרגה זו יש מקום (לא רק לחסדים) אלא גם לטמא, לפסול ולרחק.
- שערות דמלכות – אדומות
על השערות דמלכות נאמר[9] "ודלת ראשך כארגמן". היינו, כאן מדובר על הלכות התורה כפי שהן לאחר שירד האור האלוקי לתורה שבעל פה, כפי שחכמי ישראל מחדשים ומדקדקים בהלכות פרטיות בתוקף הדין ביותר – לעשות גדרים וסייגים רבים, לרחק את הטמא בתכלית הריחוק ביותר (וכן ריבוי התחלקות בהלכות פרטיות ופרטי פרטיות) – שזהו מצד בחינת גבורות וצמצומים דשמאל ביותר.
- סלסול השערות (סירוק)
עניין סירוק השיער הוא להפריד שערה מחברתה, ומורה על עניינים שונים של "בירורים". אדמו"ר האמצעי[10] מסביר שסיפור הגמרא על רבי בנאה שראה את שרה מסלסלת בשערות אברהם[11] רומז לבירור נשמות הצדיקים הקדושים מתוך פסולת נפשות הרשעים החוטאים ומתים בלא תשובה, ונשמות גרי הצדק מתוך הגויים. כמו כן רומז סירוק השיער על בירור וליבון ההלכות[12].
שערות הזקן[עריכה | עריכת קוד מקור]
בעוד שערות הראש רומזות להלכות התורה, רומז הזקן לתורה עצמה[13]:
- עצם התורה
בשונה משערות הראש (הצומחות גם בקטנות) – שערות הזקן צומחות רק בבגרות (ובכללות מתמלא הזקן בגיל עשרים שנה). והעניין בזה: "זקן אהרן"[14] רומז לתורה[16], כי ענין השערות הוא על דרך המשל לנמשל: שהגם שהמשל מסתיר על הנמשל (שאינו בערכו) - עם כל זה על ידי המשל מבינים הנמשל, וכדי שיוכל לומר משל צריך להיות בעל שכל יותר גדול. [17]. נמצא שהמשל נמשך מגדלות המוחין - שזהו על דרך שערות הזקן. והיינו, זה שהתורה נקראת "משל הקדמוני"[18] הוא לפי שהתורה נתלבשה בענינים גשמיים ציצית בצמר הגשמי וכו' - וזהו שנקראת התורה בשם שערות הזקן.
- י"ג תקוני דיקנא
ומכיון שזקן מורה על המשכה ממוחין דגדלות (כנ"ל) - "במתן תורה נדמה להם כזקן"[19]. כי י"ג מידות הרחמים (שבהן ניתנה התורה[20]) הן הארה מבחינה מרוממת ביותר - מוחין דגדלות, נקראות בתורת הסוד גם י"ג תיקוני דיקנא. היינו, לבושי הזקן - שהם המשכת מוחין דגדלות[21].
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
אדם | ||||
---|---|---|---|---|
תארים | אדם · איש · גבר · אנוש | |||
אברים (בגוף) | מוח · פנים · עין · אף · אוזן · פה · שיניים · שערות · זקן · מתנים · עורף · בשר · גידים · עצמות · עור · לב · כבד · רגל · ציפורניים | |||
חושים | ראייה · שמיעה · ריח · טעם · מישוש | |||
חלקי הנשמה | נפש · רוח · נשמה · חיה · יחידה · ראו גם: עצם הנשמה | |||
הנפשות | יצר הטוב · יצר הרע · נפש האלוקית · נפש הבהמית · נפש השכלית | |||
פרטים נוספים | אדם העליון · פני אדם · ירידת הנשמה לגוף · לא אדם · עולם קטן | |||
סוגי נפשות | זרע אדם · זרע בהמה |
הערות שוליים
- ↑ לגבי מלאכת גוזז, שימוש בשער בכור וכיו"ב בהמות אסורות בהנאה, לגבי נגיעת טומאה ועוד.
- ↑ ומהם: האיסור לחתוך את פאות הראש, איסור גילוח הזקן, האיסור לגבר לחתוך שערות מסויימות בגופו, על מנת שלא ידמה בזה לאישה, האיסור להסתפר במועדים וזמנים מסויימים כבספירת העומר שלשת השבועות ובשבתות וחגים, איסור האבל בתספורת, חיוב התספורת בערבי שבת ויום טוב, חיוב התספורת של מלך וכהן גדול, שער באישה ערווה - האיסור לומר דברי קדושה מול שער אשה נשואה (או בעולה), חובת כיסוי שיער הראש באישה נשואה או בעולה ( והדיון ההלכתי: בדין בכיסוי הראש בפאה נכרית שנעשתה משערות גזורות שלה או של חברתה), מצוות הנזיר בשערו, חובת הגילוח שהייתה על שבט הלוי במדבר, מאפייני השיער בזיהוי טומאת וטהרת הצרעת בגוף המצורע, מצוות גילוח השער של מצורע לאחרי טהרתו, ועוד.
- ↑ הבא לקמן הוא ע"פ ד"ה ביום ההוא יגלח כו' תקע"ב, והמשך תער"ג ש"פ שופטים.
- ↑ איוב יט כו.
- ↑ כי פנימיות אבא היא עצמה ממש פנימיות עתיק: באתי לגני תשכ"ח אות יד, מאמרים תרס"ג חלק א עמ' סג, שם חלק ב' עמ' לז-לח, ספר המאמרים אידיש (המתורגם) עמ' 32 ועוד
- ↑ דניאל ז' ט'.
- ↑ זוהר חלק ג' קכט א'.
- ↑ שיה"ש ה' י"א.
- ↑ שיה"ש ז' ו'.
- ↑ תורת חיים בראשית חלק א' פרשת חיי שרה מאמר ויהיו חיי שרה קכה, ד ובמקומות רבים
- ↑ בבא בתרא נ"ח ע"א.
- ↑ לקו"ת אחרי כ"ז ע"ב ובמקומות רבים.
- ↑ מים רבים תרל"ו אות מד.
- ↑ תהילים קל"ג ב'.
- ↑ ע"פ קידושין לב ע"ב.
- ↑ כי "זקן" הוא זה שקנה חכמה[15], וסתם "חכמה" היא חכמת התורה.
- ↑ ששורש המשל גבוה מאד ולכן שלמה דוקא, שהיה החכם באדם, אמר משלים.
- ↑ שמואל א' כד יג.
- ↑ על פי מכילתא ומדרש לקח טוב פרשתנו טו, ג. מכילתא ופרש"י יתרו לשמות כ, ב'.
- ↑ תורה אור נ. ג', אור התורה שם, ספר הערכים בערכו ובהמצוין שם
- ↑ מים רבים שם.