ת"ת בית ליובאוויטש: הבדלים בין גרסאות בדף
(חיידר) |
אין תקציר עריכה |
||
(54 גרסאות ביניים של 13 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{תלמוד תורה| | {{תלמוד תורה| | ||
|שם= | |שם=בית חינוך ליובאוויטש | ||
|תמונה=[[קובץ:סמל חיידר ליובאוויטש.png| | |תמונה=[[קובץ:סמל חיידר ליובאוויטש.png|250px]] | ||
|כתובית=סמליל המוסד | |כתובית=סמליל המוסד | ||
|אפיון=מוסדות חינוך על טהרת הקודש | |אפיון=מוסדות חינוך על טהרת הקודש | ||
|תאריך יסוד=תשע"א | |תאריך יסוד=[[תשע"א]] | ||
|תאריך סגירה= | |תאריך סגירה=[[תש"פ]] | ||
|מיקום=[[כפר חב"ד]] | |מיקום=[[כפר חב"ד]] | ||
|מייסד= | |מייסד= | ||
|מנכ"ל=הרב | |מנכ"ל=הרב יצחק זאב הכהן ברנדלר | ||
|מנהל גשמי= | |מנהל גשמי= | ||
|מנהל חינוכי=הרב | |מנהל חינוכי=הרב שמואל מיפעי | ||
|דמויות משמעותיות= | |דמויות משמעותיות= | ||
|מספר תלמידים=200 | |מספר תלמידים=כ-200 | ||
|אתר אינטרנט= | |אתר אינטרנט= | ||
|מפה= | |מפה= | ||
שורה 19: | שורה 19: | ||
[[קובץ:בית חינוך1.jpg|שמאל|ממוזער|240px|]] | [[קובץ:בית חינוך1.jpg|שמאל|ממוזער|240px|]] | ||
[[קובץ:בית חינוך.jpg|שמאל|ממוזער|240px|]] | [[קובץ:בית חינוך.jpg|שמאל|ממוזער|240px|]] | ||
'''בית חינוך ליובאוויטש''' ( | '''בית חינוך ליובאוויטש''' (כונה גם '''החדר החסידי''') היה מוסד חינוך [[חב"ד]]י על [[חינוך על טהרת הקודש|טהרת הקודש]] ב[[כפר חב"ד]] שפעל בין השנים [[תשע"ב]] - [[תש"פ]]. תלמוד תורה זה היווה את הבסיס וסלילת הדרך לפתיחתו של [[חדר אור ליובאוויטש]] במרכז הכפר לקראת שנת הלימודים [[תשפ"א]]. | ||
==היסטוריה== | |||
בשנת [[תשע"א]] ייסדו קבוצת הורים ב[[כפר חב"ד]] חיידר חדש שנקרא בשם '''החיידר החסידי''' - שם שליווה את החיידר לאורך השנים. המוסד נוהל על ידי הרב נועם דוד, והרב [[יצחק פייביש גינזבורג]] היה ממנהליו הרוחניים. | |||
לקראת שנת הלימודים [[תשע"ב]] חל שינוי בניהול החיידר על ידי קבוצת הורים שביקשו שהחדר יתנהל כחדר חב"די וללא עירוב עם דרכו הייחודית של הרב יצחק פייביש גינזבורג. החיידר מנה אז אז כ-34 תלמידים בכיתות א' עד ג' והכיתות שכנו לסירוגים בבתי התלמידים, החיידר המשיך להיקרא בשם "החיידר החסידי" כאשר עקרונות הבסיס של המוסד היו [[חינוך על טהרת הקודש]] ו[[לימוד ענייני גאולה ומשיח]], מנהלי המוסד ומקימיו מחדש היו הרב [[אריה קירשנזפט]] והרב [[שלמה רייניץ (כפר חב"ד)|שלמה רייניץ]]. | |||
בשנת הלימודים [[תשע"ג]] שונה שמו של החיידר ל"בית חינוך ליובאוויטש" אם-כי הכינוי "החיידר החסידי" דבק בו בכל מהלך שנותיו של המוסד. | |||
בשנת הלימודים [[תשע"ד]] למדו במוסד כ-50 תלמידים מכיתה א' עד לכיתה ו' כאשר כיתות ב'-ג' וכיתות ה'-ו' היו מחוברות. בתחילה לא היה לחיידר מקום קבע והוא שכן לסירוגין בעזרת הנשים של [[בית הכנסת המרכזי כפר חב"ד]], במרתף [[בית מנחם]], וב[[בית הכנסת ישראל אריה לייב]] ('המקלט') ב[[שכונת לוי יצחק]]. | |||
בשנת [[תשע"ה]] נוספו עוד אנשי צוות לחיידר והרב [[יצחק זאב ברנדלר]] ששימש עד אז כמנהל הכספים מונה למנכ"ל החיידר החדש והרים את החיידר לגבהים חדשים. בעקבות הגידול המשמעותי שחווה החיידר הוא שכן תקופה מסוימת במתחם [[בית ספר למלאכה כפר חב"ד]] באישור [[ועד כפר חב"ד]], אך בעקבות סכסוך משפטי בין מנהל בית ספר למלאכה לועד כפר חב"ד החיידר התפנה מהמקום, ולאחר זמן מה ובמאמצים רבים - בסוף שנת [[תשע"ה]] קבל החיידר מתחם-קבע ב[[אור שמחה כפר חב"ד|אור שמחה (הבוכרים)]] כשבזמן זה מנה החיידר באזור ה-70 תלמידים מכיתות א' ועד ז'. המתחם כלל כיתות לימוד, ספרייה קטנה, משרד, וחצר קטנה כאשר במהלך ההפסקות יצאו התלמידים לאזור פתוח ששכן בצמוד למתחם החדש של החיידר ומשמש ביום יום את ילדי הכפר. | |||
בשנת [[תשע"ז]] פתח החיידר גם גני ילדים, ובשנת [[תשע"ח]] סגר מעגל והיו בו לראשונה בתולדותיו כיתות א' עד ח' כולל גני ילדים שמנו ביחד כ-140 תלמידים. כאשר כיתות א' עד ה' נמצאות במתחם ב[[אור שמחה כפר חב"ד|אור שמחה]] וגני הילדים וכיתות ו' עד ח' שכנו במבנה של מסעדת 770 (שבסמוך ל[[בית שז"ר]]). | |||
===סופו=== | |||
החיידר המשיך להתפתח עד שבשנת [[תש"פ]] מנה כ-200 תלמידים, אך תנאי הלימוד בו היו קשים. המתחם באור שמחה היה קטן מלהכיל את כמות התלמידים, והמתחם שבמרתף מסעדת 770 היה מוזנח והביוב עלה בו לעיתים קרובות. בנוסף לחיידר לא היה "סמל מוסד" והכרה רשמית מצד רשויות המדינה, דבר שיצר בעיות נוספות ומנע את תפקודו השוטף. | |||
בעקבות הקשיים הרבים שעברו על תלמידי החיידר נוצר מצב בלתי הפיך עבור חיידר בית חינוך ליובאוויטש. בלית-ברירה הוחלט על-ידי ועד ההורים של החיידר וחברי הועד על הקמת מוסד חדש שיקבל "סמל מוסד" מצד רשויות המדינה ולא יהיה קשור לחיידר הקודם. ואכן ב[[חודש חשוון]] [[תש"פ]] הודיעו לראשונה על הקמת [[חדר אור ליובאוויטש]] שייפתח לקראת שנת הלימודים [[תשפ"א]] ובית חינוך ליובאווטש נסגר רשמית{{הערה|[https://chabad.info/news/605203/ כפר חב"ד: ערב היסטורי לייסוד חדר "אור ליובאוויטש" - חב"ד אינפו]}}. בשנת הלימודים [[תשפ"א]] החל [[חדר אור ליובאוויטש]] החדש את שנתו הראשונה עם כ-250 תלמידים שרובם עברו מהחיידר הקודם - בית חינוך ליובאוויטש - למוסד החדש. נכון לשנת הלימודים [[תשפ"ד]] מונה החיידר החדש כ-400 תלמידים. | |||
==מאפיינים== | ==מאפיינים== | ||
בפרסומים הרשמיים, ' | בפרסומים הרשמיים, 'הצהיר בית חינוך ליובאוויטש' על שבעה עקרונות יסוד: | ||
# גישה חינוכית: חיזוק ההתקשרות הפנימית לרבי מלך המשיח, חיזוק [[יראת שמים]] פנימית אצל החניך, טיפוח מידות טובות ודרך ארץ, החדרת תודעת הגאולה כך שהחניך חי ונושם גאולה ומשיח, והדבר משליך ישירות על לימודו והתנהגותו במשך כל שעות היממה. | # גישה חינוכית: חיזוק ההתקשרות הפנימית לרבי מלך המשיח, חיזוק [[יראת שמים]] פנימית אצל החניך, טיפוח מידות טובות ודרך ארץ, החדרת תודעת הגאולה כך שהחניך חי ונושם גאולה ומשיח, והדבר משליך ישירות על לימודו והתנהגותו במשך כל שעות היממה. | ||
# גישה לימודית: לימודי קודש במשך כל היום כולו, כיתות קטנות - לא יותר מ-25 תלמידים בהתאם להלכה שנפסקה בהלכות תלמוד תורה, דגש על פיתוח רגש [[אהבה]] של התלמיד ללימוד התורה. | # גישה לימודית: לימודי קודש במשך כל היום כולו, כיתות קטנות - לא יותר מ-25 תלמידים בהתאם להלכה שנפסקה בהלכות תלמוד תורה, דגש על פיתוח רגש [[אהבה]] של התלמיד ללימוד התורה. | ||
שורה 30: | שורה 48: | ||
# שותפות פעילה בין הצוות החינוכי, ההורים והחניך. | # שותפות פעילה בין הצוות החינוכי, ההורים והחניך. | ||
# צמצום חופשים והמשך מסגרת חינוכית פעילה גם בימי חופשה. | # צמצום חופשים והמשך מסגרת חינוכית פעילה גם בימי חופשה. | ||
==עלון "רואים עלי"== | |||
[[קובץ:רואים עלי.png|שמאל|ממוזער|250px|סמליל העלון]] | |||
לאחר שמורי התלמוד תורה ראו קושי בלימוד שיחות ה[[דבר מלכות]] מפני אורכם ומושגי יסוד עמוקים, החלו בשנת [[תשע"ו]] להוציא עלון שילקט את מושגי היסוד ויסכם את השיחות בצורה קצרה וקולעת במעכב של [[רב|רבנים]] ו[[משפיע|משפיעים]]. השם שנבחר לעלון היה "רואים עלי" - על יסוד שיחתו של הרבי{{הערה|[https://torah4blind.org/hebrew/dvm-110.pdf שיחת ליל שמחת תורה תשנ"ב]}} שברגע שילד יהודי הולך ברחוב צריך שיראו עליו משיח. | |||
את כתיבת העלון הנחה והדריך הרב [[חיים לוי יצחק גינזבורג]] שהיה ידוע בבקיאותו בספרי ה[[דבר מלכות]]. | |||
בשנת [[תשע"ח]] עבר העלון שדרוגים ובשנת [[תשע"ט]] לרגל מהדורת המאה של העלון, הוא שונה ונוספו לו מדורים חדשים. | |||
==צוות המוסד== | |||
עד לסגירת החיידר בשנת הלימודים [[תשפ"א]] כלל החיידר את אנשי הצוות הבאים: | |||
;הנהלה | |||
*'''מנכ"ל''' - (משנת [[תשע"ה]]) הרב [[יצחק זאב ברנדלר]]. | |||
*'''מנהל''' - (משנת [[תשע"ו]]) הרב שמעון ועקנין. | |||
*הרב [[מנחם מענדל אקסלרוד (מולדובה)|מנחם מענדל אקסלרוד]] - מנהל בין השנים [[תשע"ה]] ל-[[תשע"ו]]. | |||
*הרב [[אריה קירשנזפט]] - מייסד, ומנהל בין השנים [[תשע"ב]] - [[תשע"ה]] ו[[משפיע]] ראשי בשנת [[תשע"ו]]. | |||
*הרב [[שלמה רייניץ (כפר חב"ד)|שלמה רייניץ]] - מייסד, ומנהל בין השנים [[תשע"ב]] - [[תשע"ה]]. | |||
*הרב שלמה זיס - מנהל גשמי בין השנים תשע"ב ל-[[תשע"ו]]. | |||
;מורים | |||
*הרב שניאור זלמן פרקש. | |||
*הרב אריה קירשנזפט. | |||
*הרב שלמה רייניץ. | |||
*הרב יוסף יצחק וויסגלס. | |||
*הרב יוסף יצחק מיפעי. | |||
*הרב מנחם מענדל שפרינגר. | |||
*הרב [[ארז בנדטוביץ']] - מחנך כיתה ח'. | |||
*הרב שיע קעניג. | |||
*הרב אביחי מזרחי. | |||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
*[[ | * [[חדר אור ליובאוויטש]] | ||
*[[תלמוד תורה כפר חב"ד]] | * [[תלמוד תורה כפר חב"ד]] | ||
*[[תלמוד תורה אהלי תורה כפר חב"ד]] | * [[תלמוד תורה אהלי תורה כפר חב"ד]] | ||
* [[חינוך על טהרת הקודש]] | * [[חינוך על טהרת הקודש]] | ||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
* '''[https://drive.google.com/drive/folders/0B2k04CfIOmXwZUxyS3ZETHprUG8?resourcekey=0-oO3x-7G7XOAzZ2yufzocMw רואים עלי]''' עלון משיחות הדבר מלכות לילדים שהופק על ידי המוסד - קישור לתיקיית גוגל דרייב. | |||
* '''[ | * {{קישור חבד וידפו ישן|4139|קליפ המנון החיידר}} | ||
* {{קישור הגאולה|miracles|11467|השידוך שהצליח, סיפור מופת בעקבות תרומה למוסד||{{תע|06/11/2014}}}} | * {{קישור הגאולה|miracles|11467|השידוך שהצליח, סיפור מופת בעקבות תרומה למוסד||{{תע|06/11/2014}}}} | ||
;חדשות | ;חדשות | ||
* {{קישור חבד אינפו|83569|כפר חב"ד: דיי קעמפ לילדי "בית חינוך ליובאוויטש"||{{תע|08/22/2014}}}} | * '''[http://chabad.info/tag/%D7%97%D7%93%D7%A8-%D7%9C%D7%99%D7%95%D7%91%D7%90%D7%95%D7%95%D7%99%D7%98%D7%A9 ידיעות וחדשות אודות החיידר]''' {{אינפו}} | ||
* {{קישור חבד אינפו|82875|שמחה וריקודים בבית חינוך ליובאוויטש בכפ"ח||{{תע|07/15/2014}}}} | * {{קישור חבד אינפו ישן|83569|כפר חב"ד: דיי קעמפ לילדי "בית חינוך ליובאוויטש"||{{תע|08/22/2014}}}} | ||
* {{קישור חבד אינפו ישן|82875|שמחה וריקודים בבית חינוך ליובאוויטש בכפ"ח||{{תע|07/15/2014}}}} | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:תלמודי תורה|ב]] | [[קטגוריה:תלמודי תורה|ב]] | ||
[[קטגוריה:מוסדות וארגונים בכפר חב"ד|ב]] | [[קטגוריה:מוסדות וארגונים בכפר חב"ד|ב]] |
גרסה אחרונה מ־16:47, 2 במאי 2024
בית חינוך ליובאוויטש | |
---|---|
![]() סמליל המוסד | |
אפיון | מוסדות חינוך על טהרת הקודש |
תאריך יסוד | תשע"א |
תאריך סגירה | תש"פ |
מיקום | כפר חב"ד |
מנכ"ל | הרב יצחק זאב הכהן ברנדלר |
מנהל חינוכי | הרב שמואל מיפעי |
מספר תלמידים | כ-200 |
![](/images/thumb/a/a6/%D7%94%D7%A8%D7%91-%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99-%D7%9B%D7%A0%D7%A1-%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%9B%D7%942.jpg/240px-%D7%94%D7%A8%D7%91-%D7%90%D7%A9%D7%9B%D7%A0%D7%96%D7%99-%D7%9B%D7%A0%D7%A1-%D7%97%D7%A0%D7%95%D7%9B%D7%942.jpg)
![](/images/thumb/6/62/%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%97%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%9A1.jpg/240px-%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%97%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%9A1.jpg)
![](/images/thumb/e/e4/%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%97%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%9A.jpg/240px-%D7%91%D7%99%D7%AA_%D7%97%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%9A.jpg)
בית חינוך ליובאוויטש (כונה גם החדר החסידי) היה מוסד חינוך חב"די על טהרת הקודש בכפר חב"ד שפעל בין השנים תשע"ב - תש"פ. תלמוד תורה זה היווה את הבסיס וסלילת הדרך לפתיחתו של חדר אור ליובאוויטש במרכז הכפר לקראת שנת הלימודים תשפ"א.
היסטוריה[עריכה | עריכת קוד מקור]
בשנת תשע"א ייסדו קבוצת הורים בכפר חב"ד חיידר חדש שנקרא בשם החיידר החסידי - שם שליווה את החיידר לאורך השנים. המוסד נוהל על ידי הרב נועם דוד, והרב יצחק פייביש גינזבורג היה ממנהליו הרוחניים.
לקראת שנת הלימודים תשע"ב חל שינוי בניהול החיידר על ידי קבוצת הורים שביקשו שהחדר יתנהל כחדר חב"די וללא עירוב עם דרכו הייחודית של הרב יצחק פייביש גינזבורג. החיידר מנה אז אז כ-34 תלמידים בכיתות א' עד ג' והכיתות שכנו לסירוגים בבתי התלמידים, החיידר המשיך להיקרא בשם "החיידר החסידי" כאשר עקרונות הבסיס של המוסד היו חינוך על טהרת הקודש ולימוד ענייני גאולה ומשיח, מנהלי המוסד ומקימיו מחדש היו הרב אריה קירשנזפט והרב שלמה רייניץ.
בשנת הלימודים תשע"ג שונה שמו של החיידר ל"בית חינוך ליובאוויטש" אם-כי הכינוי "החיידר החסידי" דבק בו בכל מהלך שנותיו של המוסד.
בשנת הלימודים תשע"ד למדו במוסד כ-50 תלמידים מכיתה א' עד לכיתה ו' כאשר כיתות ב'-ג' וכיתות ה'-ו' היו מחוברות. בתחילה לא היה לחיידר מקום קבע והוא שכן לסירוגין בעזרת הנשים של בית הכנסת המרכזי כפר חב"ד, במרתף בית מנחם, ובבית הכנסת ישראל אריה לייב ('המקלט') בשכונת לוי יצחק.
בשנת תשע"ה נוספו עוד אנשי צוות לחיידר והרב יצחק זאב ברנדלר ששימש עד אז כמנהל הכספים מונה למנכ"ל החיידר החדש והרים את החיידר לגבהים חדשים. בעקבות הגידול המשמעותי שחווה החיידר הוא שכן תקופה מסוימת במתחם בית ספר למלאכה כפר חב"ד באישור ועד כפר חב"ד, אך בעקבות סכסוך משפטי בין מנהל בית ספר למלאכה לועד כפר חב"ד החיידר התפנה מהמקום, ולאחר זמן מה ובמאמצים רבים - בסוף שנת תשע"ה קבל החיידר מתחם-קבע באור שמחה (הבוכרים) כשבזמן זה מנה החיידר באזור ה-70 תלמידים מכיתות א' ועד ז'. המתחם כלל כיתות לימוד, ספרייה קטנה, משרד, וחצר קטנה כאשר במהלך ההפסקות יצאו התלמידים לאזור פתוח ששכן בצמוד למתחם החדש של החיידר ומשמש ביום יום את ילדי הכפר.
בשנת תשע"ז פתח החיידר גם גני ילדים, ובשנת תשע"ח סגר מעגל והיו בו לראשונה בתולדותיו כיתות א' עד ח' כולל גני ילדים שמנו ביחד כ-140 תלמידים. כאשר כיתות א' עד ה' נמצאות במתחם באור שמחה וגני הילדים וכיתות ו' עד ח' שכנו במבנה של מסעדת 770 (שבסמוך לבית שז"ר).
סופו[עריכה | עריכת קוד מקור]
החיידר המשיך להתפתח עד שבשנת תש"פ מנה כ-200 תלמידים, אך תנאי הלימוד בו היו קשים. המתחם באור שמחה היה קטן מלהכיל את כמות התלמידים, והמתחם שבמרתף מסעדת 770 היה מוזנח והביוב עלה בו לעיתים קרובות. בנוסף לחיידר לא היה "סמל מוסד" והכרה רשמית מצד רשויות המדינה, דבר שיצר בעיות נוספות ומנע את תפקודו השוטף.
בעקבות הקשיים הרבים שעברו על תלמידי החיידר נוצר מצב בלתי הפיך עבור חיידר בית חינוך ליובאוויטש. בלית-ברירה הוחלט על-ידי ועד ההורים של החיידר וחברי הועד על הקמת מוסד חדש שיקבל "סמל מוסד" מצד רשויות המדינה ולא יהיה קשור לחיידר הקודם. ואכן בחודש חשוון תש"פ הודיעו לראשונה על הקמת חדר אור ליובאוויטש שייפתח לקראת שנת הלימודים תשפ"א ובית חינוך ליובאווטש נסגר רשמית[1]. בשנת הלימודים תשפ"א החל חדר אור ליובאוויטש החדש את שנתו הראשונה עם כ-250 תלמידים שרובם עברו מהחיידר הקודם - בית חינוך ליובאוויטש - למוסד החדש. נכון לשנת הלימודים תשפ"ד מונה החיידר החדש כ-400 תלמידים.
מאפיינים[עריכה | עריכת קוד מקור]
בפרסומים הרשמיים, 'הצהיר בית חינוך ליובאוויטש' על שבעה עקרונות יסוד:
- גישה חינוכית: חיזוק ההתקשרות הפנימית לרבי מלך המשיח, חיזוק יראת שמים פנימית אצל החניך, טיפוח מידות טובות ודרך ארץ, החדרת תודעת הגאולה כך שהחניך חי ונושם גאולה ומשיח, והדבר משליך ישירות על לימודו והתנהגותו במשך כל שעות היממה.
- גישה לימודית: לימודי קודש במשך כל היום כולו, כיתות קטנות - לא יותר מ-25 תלמידים בהתאם להלכה שנפסקה בהלכות תלמוד תורה, דגש על פיתוח רגש אהבה של התלמיד ללימוד התורה.
- אחריות הנהלת המוסד על החניך בכל שעות היממה.
- מחנכים יראי שמים ומקצועיים.
- קשר איכותי עקבי בין המחנך לחניך.
- שותפות פעילה בין הצוות החינוכי, ההורים והחניך.
- צמצום חופשים והמשך מסגרת חינוכית פעילה גם בימי חופשה.
עלון "רואים עלי"[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/b/b7/%D7%A8%D7%95%D7%90%D7%99%D7%9D_%D7%A2%D7%9C%D7%99.png/250px-%D7%A8%D7%95%D7%90%D7%99%D7%9D_%D7%A2%D7%9C%D7%99.png)
לאחר שמורי התלמוד תורה ראו קושי בלימוד שיחות הדבר מלכות מפני אורכם ומושגי יסוד עמוקים, החלו בשנת תשע"ו להוציא עלון שילקט את מושגי היסוד ויסכם את השיחות בצורה קצרה וקולעת במעכב של רבנים ומשפיעים. השם שנבחר לעלון היה "רואים עלי" - על יסוד שיחתו של הרבי[2] שברגע שילד יהודי הולך ברחוב צריך שיראו עליו משיח.
את כתיבת העלון הנחה והדריך הרב חיים לוי יצחק גינזבורג שהיה ידוע בבקיאותו בספרי הדבר מלכות.
בשנת תשע"ח עבר העלון שדרוגים ובשנת תשע"ט לרגל מהדורת המאה של העלון, הוא שונה ונוספו לו מדורים חדשים.
צוות המוסד[עריכה | עריכת קוד מקור]
עד לסגירת החיידר בשנת הלימודים תשפ"א כלל החיידר את אנשי הצוות הבאים:
- הנהלה
- מנכ"ל - (משנת תשע"ה) הרב יצחק זאב ברנדלר.
- מנהל - (משנת תשע"ו) הרב שמעון ועקנין.
- הרב מנחם מענדל אקסלרוד - מנהל בין השנים תשע"ה ל-תשע"ו.
- הרב אריה קירשנזפט - מייסד, ומנהל בין השנים תשע"ב - תשע"ה ומשפיע ראשי בשנת תשע"ו.
- הרב שלמה רייניץ - מייסד, ומנהל בין השנים תשע"ב - תשע"ה.
- הרב שלמה זיס - מנהל גשמי בין השנים תשע"ב ל-תשע"ו.
- מורים
- הרב שניאור זלמן פרקש.
- הרב אריה קירשנזפט.
- הרב שלמה רייניץ.
- הרב יוסף יצחק וויסגלס.
- הרב יוסף יצחק מיפעי.
- הרב מנחם מענדל שפרינגר.
- הרב ארז בנדטוביץ' - מחנך כיתה ח'.
- הרב שיע קעניג.
- הרב אביחי מזרחי.
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- רואים עלי עלון משיחות הדבר מלכות לילדים שהופק על ידי המוסד - קישור לתיקיית גוגל דרייב.
- קליפ המנון החיידר
,
- השידוך שהצליח, סיפור מופת בעקבות תרומה למוסד - באתר
, י"ג בסיוון ה'תשע"ד
- חדשות
- ידיעות וחדשות אודות החיידר
- כפר חב"ד: דיי קעמפ לילדי "בית חינוך ליובאוויטש" - באתר
, כ"ו באב ה'תשע"ד
- שמחה וריקודים בבית חינוך ליובאוויטש בכפ"ח - באתר
, י"ז בתמוז ה'תשע"ד