חיים אברהם מליאזנא: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
מ (added Category:דמויות מספר הזכרונות using HotCat) |
||
(17 גרסאות ביניים של 6 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{ | רבי '''חיים{{הערה|שם=חיים|1={{היברובוקס|[[הרבי הריי"צ]], רשימה מ[[כ' בחשוון]] [[תרנ"ו]], '''[[ספר המאמרים (אדמו"ר הריי"צ)|ספר המאמרים - ה'תש"ט]]'''|עמ' 90|31685||עמוד=176|ללא}}.}} אברהם מליאזנא''' היה [[תלמיד חכם]] גדול, גנן תושב העיירה [[ליאזנא]], אביה של הרבנית [[רבקה (אם אדמו"ר הזקן)|רבקה]] אם [[אדמו"ר הזקן]]. | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
ר' חיים אברהם שילב [[תורה]] ו[[יראת שמים]] ונהנה מיגיע כפיו. | |||
ר' חיים אברהם היה תושב העיירה [[ליאזנא]], ותלמידו של רבי אברהם זאב מ[[בישנקוביץ]]. | |||
ר' אברהם שילב [[תורה]] ו[[יראת שמים]] ונהנה מיגיע כפיו. | |||
הוא היה [[למדן]] מופלג ו[[צדיק]] גדול, אך התפרנס מעבודת הגננות, בקיימו את הפסוק 'בזיעת אפך תאכל לחם'. | הוא היה [[למדן]] מופלג ו[[צדיק]] גדול, אך התפרנס מעבודת הגננות, בקיימו את הפסוק 'בזיעת אפך תאכל לחם'. | ||
שורה 9: | שורה 11: | ||
מוצאו של ר' אברהם היה ממשפחה רמת יחס, הוא היה דור רביעי לגאון ר' אברהם חיים, מחבר הספרים תורת חיים וצאן קדשים. | מוצאו של ר' אברהם היה ממשפחה רמת יחס, הוא היה דור רביעי לגאון ר' אברהם חיים, מחבר הספרים תורת חיים וצאן קדשים. | ||
מסופר, כי רבי [[חיים אברהם שניאורי]] נקרא בשם אברהם על שם מורו רבי [[אברהם המלאך]] ועל שם זקנו אבי אמו רבי אברהם. כאשר היה בן שלוש חלה והיה חולה מסוכן. [[אדמו"ר הזקן]] קרא לארבעה מבחירי תלמידיו, ואמר להם שמורו [[רבי אברהם המלאך]] בא אלי וב[[חלום]] ושאל אותו למה אינו מתפלל בעבור הילד הנושא את שמו, ואמר לו כי ישנה על שם הילד קפידא מאבי אמו על ששמו הוא בהבלעה ולא נודע לרבים שקרוי על שמו. [[אדמו"ר הזקן]] השיב שעשה כדין, מכיון שנפסק ב[[שולחן ערוך]] שכבוד רבו וכבוד אביו כבוד רבו עדיף, ובפרט בענין ה[[שמות]], שידוע שזה לטובת ה[[נשמה]] והתפשטותה בנפש הנקרא בשם. אמנם, מכיון שנודע ל[[אדמו"ר הזקן]] ששם אבי אמו היה חיים אברהם הוא קרא לתלמידיו כדי להוסיף לו את השם חיים{{ | מסופר, כי רבי [[חיים אברהם שניאורי]], בנו של [[אדמו"ר הזקן]], נקרא בשם אברהם על שם מורו של אדמו"ר הזקן, רבי [[אברהם המלאך]], ועל שם זקנו, אבי אמו רבי אברהם. כאשר היה בן שלוש חלה והיה חולה מסוכן. [[אדמו"ר הזקן]] קרא לארבעה מבחירי תלמידיו, ואמר להם שמורו [[רבי אברהם המלאך]] בא אלי וב[[חלום]] ושאל אותו למה אינו מתפלל בעבור הילד הנושא את שמו, ואמר לו כי ישנה על שם הילד קפידא מאבי אמו על ששמו הוא בהבלעה ולא נודע לרבים שקרוי על שמו. [[אדמו"ר הזקן]] השיב שעשה כדין, מכיון שנפסק ב[[שולחן ערוך]] שכבוד רבו וכבוד אביו כבוד רבו עדיף, ובפרט בענין ה[[שמות]], שידוע שזה לטובת ה[[נשמה]] והתפשטותה בנפש הנקרא בשם. אמנם, מכיון שנודע ל[[אדמו"ר הזקן]] ששם אבי אמו היה חיים אברהם הוא קרא לתלמידיו כדי להוסיף לו את השם חיים{{הערה|שם=חיים}}. | ||
==לקריאה נוספת== | |||
*[[ספר הזכרונות]] - כ"ק [[אדמו"ר הריי"צ]], פרקים יג־טז, יח־כא, נו, קל-קלא, קלז. | |||
{{הערות שוליים}} | |||
{{בית רבי/אדמו"ר הזקן}} | {{בית רבי/אדמו"ר הזקן}} | ||
[[קטגוריה:משפחת אדמו"ר הזקן]] | [[קטגוריה:משפחת אדמו"ר הזקן]] | ||
[[קטגוריה:דמויות מספר הזכרונות]] |
גרסה אחרונה מ־20:20, 14 באוקטובר 2020
רבי חיים[1] אברהם מליאזנא היה תלמיד חכם גדול, גנן תושב העיירה ליאזנא, אביה של הרבנית רבקה אם אדמו"ר הזקן.
תולדות חייםעריכה
ר' חיים אברהם היה תושב העיירה ליאזנא, ותלמידו של רבי אברהם זאב מבישנקוביץ.
ר' אברהם שילב תורה ויראת שמים ונהנה מיגיע כפיו.
הוא היה למדן מופלג וצדיק גדול, אך התפרנס מעבודת הגננות, בקיימו את הפסוק 'בזיעת אפך תאכל לחם'.
מוצאו של ר' אברהם היה ממשפחה רמת יחס, הוא היה דור רביעי לגאון ר' אברהם חיים, מחבר הספרים תורת חיים וצאן קדשים.
מסופר, כי רבי חיים אברהם שניאורי, בנו של אדמו"ר הזקן, נקרא בשם אברהם על שם מורו של אדמו"ר הזקן, רבי אברהם המלאך, ועל שם זקנו, אבי אמו רבי אברהם. כאשר היה בן שלוש חלה והיה חולה מסוכן. אדמו"ר הזקן קרא לארבעה מבחירי תלמידיו, ואמר להם שמורו רבי אברהם המלאך בא אלי ובחלום ושאל אותו למה אינו מתפלל בעבור הילד הנושא את שמו, ואמר לו כי ישנה על שם הילד קפידא מאבי אמו על ששמו הוא בהבלעה ולא נודע לרבים שקרוי על שמו. אדמו"ר הזקן השיב שעשה כדין, מכיון שנפסק בשולחן ערוך שכבוד רבו וכבוד אביו כבוד רבו עדיף, ובפרט בענין השמות, שידוע שזה לטובת הנשמה והתפשטותה בנפש הנקרא בשם. אמנם, מכיון שנודע לאדמו"ר הזקן ששם אבי אמו היה חיים אברהם הוא קרא לתלמידיו כדי להוסיף לו את השם חיים[1].
לקריאה נוספתעריכה
- ספר הזכרונות - כ"ק אדמו"ר הריי"צ, פרקים יג־טז, יח־כא, נו, קל-קלא, קלז.
הערות שוליים
- ↑ 1.0 1.1 הרבי הריי"צ, רשימה מכ' בחשוון תרנ"ו, ספר המאמרים - ה'תש"ט, עמ' 90.