לעתיד לבוא: הבדלים בין גרסאות בדף
(אינו שייך לכאן) |
כתית למאור (שיחה | תרומות) מ (החלפת טקסט – "תשנ"א" ב־"תנש"א") |
||
(6 גרסאות ביניים של 2 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 6: | שורה 6: | ||
===ימות המשיח=== | ===ימות המשיח=== | ||
{{ערך מורחב|ימות המשיח}} | {{ערך מורחב|ימות המשיח}} | ||
לאחר ביאת ה[[מלך המשיח|משיח]] תחזור ה[[מלכות בית דוד|מלכות]] לישראל, יבנה [[בית המקדש השלישי]] וכל [[בני ישראל]] [[קיבוץ גלויות|יתקבצו]] ל[[ארץ ישראל]]. בתקופה זו, כאשר בני ישראל יהיו משוחררים מעול ה[[גלות]] ומשעבוד המלכויות, ו[[אומות העולם]] [[אומות העולם בזמן הגאולה#משרתים את עם ישראל|ישרתו אותם]] - יוכלו לעסוק ב[[לימוד התורה]] ו[[קיום המצוות]] בתכלית השלימות. על תקופה זו נאמר{{הערה|נוסח | לאחר ביאת ה[[מלך המשיח|משיח]] תחזור ה[[מלכות בית דוד|מלכות]] לישראל, יבנה [[בית המקדש השלישי]] וכל [[בני ישראל]] [[קיבוץ גלויות|יתקבצו]] ל[[ארץ ישראל]]. בתקופה זו, כאשר בני ישראל יהיו משוחררים מעול ה[[גלות]] ומשעבוד המלכויות, ו[[אומות העולם]] [[אומות העולם בזמן הגאולה#משרתים את עם ישראל|ישרתו אותם]] - יוכלו לעסוק ב[[לימוד התורה]] ו[[קיום המצוות]] בתכלית השלימות. על תקופה זו נאמר{{הערה|נוסח תפילת מוסף.}} "ושם נעשה לפניך כמצוות רצונך". | ||
לדעת [[הרמב"ם]]{{הערה|הלכות מלכים פרקים י"א וי"ב. על פי לקוטי שיחות חלק כ"ז בחוקותי ג'.}} (ואולי גם לשאר הדעות), נחלקת תקופה זו עצמה ל[[שתי תקופות]], שבראשונה מהם יהיה עולם כמנהגו נוהג, ואילו בשניה יתחוללו ניסים היוצאים מגדרי הטבע{{הערה|לשיטתו, תתקיים תחיית המתים בתקופה זו.}}. | לדעת [[הרמב"ם]]{{הערה|הלכות מלכים פרקים י"א וי"ב. על פי לקוטי שיחות חלק כ"ז בחוקותי ג'.}} (ואולי גם לשאר הדעות), נחלקת תקופה זו עצמה ל[[שתי תקופות]], שבראשונה מהם יהיה עולם כמנהגו נוהג, ואילו בשניה יתחוללו ניסים היוצאים מגדרי הטבע{{הערה|לשיטתו, תתקיים תחיית המתים בתקופה זו.}}. | ||
שורה 14: | שורה 14: | ||
משך זמן לאחר ביאת המשיח{{הערה|ראה בערכו - [[תחיית המתים]].}} [[תחיית המתים|יקומו המתים לתחייה]]. מכאן ואילך, תתחיל תקופת "עולם התחייה", שבה יקבלו בני ישראל את ה[[שכר]] על עבודתם על [[לימוד התורה]] וקיום המצוות בזמן הגלות וכן בימות המשיח. תקופה זו מתאפיינת בגילוי אלוקי גבוה ונעלה יותר מאשר בתקופת ימות המשיח, והיא (על פי הכרעת החסידות) התקופה הנקראת "[[עולם הבא]]". | משך זמן לאחר ביאת המשיח{{הערה|ראה בערכו - [[תחיית המתים]].}} [[תחיית המתים|יקומו המתים לתחייה]]. מכאן ואילך, תתחיל תקופת "עולם התחייה", שבה יקבלו בני ישראל את ה[[שכר]] על עבודתם על [[לימוד התורה]] וקיום המצוות בזמן הגלות וכן בימות המשיח. תקופה זו מתאפיינת בגילוי אלוקי גבוה ונעלה יותר מאשר בתקופת ימות המשיח, והיא (על פי הכרעת החסידות) התקופה הנקראת "[[עולם הבא]]". | ||
גם ב[[עולם הבא]] יהיו שתי תקופות, והם מבטאות שתי עליות: בתקופה- | גם ב[[עולם הבא]] יהיו שתי תקופות, והם מבטאות שתי עליות: בתקופה-העלייה הראשונה תהיה (בתחילתה) [[סעודת שור הבר והלווייתן]], ובה יהיה השכר על [[לימוד התורה]] וקיום המצוות. בתקופה השניה, תהיה עליה גדולה יותר - עליה נאמר{{הערה|[[מסכת ברכות|ברכות]] יז, א.}} "העולם הבא אין בו לא אכילה ולא שתיה, אלא [[צדיק|צדיקים]] יושבים ועטרותיהם בראשיהם ונהנים מ[[זיו השכינה]]". עליה זו היא למעלה משייכות ללימוד התורה וקיום המצוות, והיא מגיעה מצד ה[[עצמות]]{{הערה|[[המשך תרס"ו]] ע' קה.}}. | ||
===אלף השביעי=== | ===אלף השביעי=== | ||
שורה 24: | שורה 24: | ||
{{ערך מורחב|חיים נצחיים}} | {{ערך מורחב|חיים נצחיים}} | ||
למרות הדעות השונות בענין, [[תורת החסידות]] מכריעה שגם אחרי כל התקופות והשלבים לעתיד לבוא, יחיו בני ישראל ב[[חיים נצחיים]] כ[[נשמה|נשמות]] ב[[גוף|גופים]]. גם העליות הגדולות ביותר יהיו ב[[עולם הגשמי]] ל[[נשמה|נשמות]] בגופים. | למרות הדעות השונות בענין, [[תורת החסידות]] מכריעה שגם אחרי כל התקופות והשלבים לעתיד לבוא, יחיו בני ישראל ב[[חיים נצחיים]] כ[[נשמה|נשמות]] ב[[גוף|גופים]]. גם העליות הגדולות ביותר יהיו ב[[עולם הגשמי]] ל[[נשמה|נשמות]] בגופים. | ||
==אוחזים כבר ב'לעתיד לבוא'== | |||
ב[[חלוקת דולרים]] במהלך צום [[י"ז תמוז]] [[תנש"א]] אמר הרבי באוזני אביו ואמו של הרב [[שלום דובער וולפא]] בהמשך לבקשת ברכה עבור בנם באומרם שכבר היה אצל "הזורעים ברינה" וכעת צריך שיהיה "ברינה יקצורו": {{ציטוטון|עכשיו אוחזים כבר אצל לעתיד לבוא. כתוב שלעתיד לבוא יהיה 'יפגע זרע בקוצר'}}{{הערה|דברי משיח תנש"א חלק ד' ע' 361.}}. | |||
==ראו גם== | ==ראו גם== | ||
*[[נ' אלפים יובלות]] | *[[נ' אלפים יובלות]] | ||
==לקריאה נוספת== | ==לקריאה נוספת== | ||
*[[חיים לוי יצחק גינזבורג]], '''[[פניני התניא]] כרך ו'''', פרק ל"ו | *[[חיים לוי יצחק גינזבורג]], '''[[פניני התניא]] כרך ו'''', פרק ל"ו |
גרסה אחרונה מ־17:48, 13 בינואר 2021
לעתיד לבוא הוא שם כולל לזמן העתיד, לאחר הגאולה האמיתית והשלימה.
לעתיד לבוא[עריכה | עריכת קוד מקור]
זמן העתיד כולל בתוכו כמה תקופות ושלבים, שביאור ענינו של כל אחד מהם קובע ברכה לעצמו:
ימות המשיח[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – ימות המשיח |
לאחר ביאת המשיח תחזור המלכות לישראל, יבנה בית המקדש השלישי וכל בני ישראל יתקבצו לארץ ישראל. בתקופה זו, כאשר בני ישראל יהיו משוחררים מעול הגלות ומשעבוד המלכויות, ואומות העולם ישרתו אותם - יוכלו לעסוק בלימוד התורה וקיום המצוות בתכלית השלימות. על תקופה זו נאמר[1] "ושם נעשה לפניך כמצוות רצונך".
לדעת הרמב"ם[2] (ואולי גם לשאר הדעות), נחלקת תקופה זו עצמה לשתי תקופות, שבראשונה מהם יהיה עולם כמנהגו נוהג, ואילו בשניה יתחוללו ניסים היוצאים מגדרי הטבע[3].
תחיית המתים[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערכים מורחבים – תחיית המתים, עולם הבא |
משך זמן לאחר ביאת המשיח[4] יקומו המתים לתחייה. מכאן ואילך, תתחיל תקופת "עולם התחייה", שבה יקבלו בני ישראל את השכר על עבודתם על לימוד התורה וקיום המצוות בזמן הגלות וכן בימות המשיח. תקופה זו מתאפיינת בגילוי אלוקי גבוה ונעלה יותר מאשר בתקופת ימות המשיח, והיא (על פי הכרעת החסידות) התקופה הנקראת "עולם הבא".
גם בעולם הבא יהיו שתי תקופות, והם מבטאות שתי עליות: בתקופה-העלייה הראשונה תהיה (בתחילתה) סעודת שור הבר והלווייתן, ובה יהיה השכר על לימוד התורה וקיום המצוות. בתקופה השניה, תהיה עליה גדולה יותר - עליה נאמר[5] "העולם הבא אין בו לא אכילה ולא שתיה, אלא צדיקים יושבים ועטרותיהם בראשיהם ונהנים מזיו השכינה". עליה זו היא למעלה משייכות ללימוד התורה וקיום המצוות, והיא מגיעה מצד העצמות[6].
אלף השביעי[עריכה | עריכת קוד מקור]
תקופות ימות המשיח ותחיית המתים נכללות ב"שית אלפי שני דהוו עלמא"[7]. במידה מסויימת, נכללות עדיין תקופות אלו בגדר זמן העבודה של בני ישראל. ואילו לאחר מכן יתחיל האלף השביעי שבו יהיה השכר על כל העבודה כולה, הן בזמן הגלות, והן בימות המשיח ותחיית המתים - שכר שהוא למעלה מגדר העבודה[8].
על אלף השביעי נאמר[7] "חד חרוב" - היינו שבו תתבטל המציאות הגשמית הרגילה המעלימה על אלוקות. בו יושלמו כל העליות של כל התקופות שלפניו, ויגיעו לשלימות כל העליות ולמנוחה (כמו יום השבת, שלימות העליות של ימי השבוע שהוא יום המנוחה[9]).
נשמה בגוף[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – חיים נצחיים |
למרות הדעות השונות בענין, תורת החסידות מכריעה שגם אחרי כל התקופות והשלבים לעתיד לבוא, יחיו בני ישראל בחיים נצחיים כנשמות בגופים. גם העליות הגדולות ביותר יהיו בעולם הגשמי לנשמות בגופים.
אוחזים כבר ב'לעתיד לבוא'[עריכה | עריכת קוד מקור]
בחלוקת דולרים במהלך צום י"ז תמוז תנש"א אמר הרבי באוזני אביו ואמו של הרב שלום דובער וולפא בהמשך לבקשת ברכה עבור בנם באומרם שכבר היה אצל "הזורעים ברינה" וכעת צריך שיהיה "ברינה יקצורו": "עכשיו אוחזים כבר אצל לעתיד לבוא. כתוב שלעתיד לבוא יהיה 'יפגע זרע בקוצר'"[10].
ראו גם[עריכה | עריכת קוד מקור]
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- חיים לוי יצחק גינזבורג, פניני התניא כרך ו', פרק ל"ו
הערות שוליים
- ↑ נוסח תפילת מוסף.
- ↑ הלכות מלכים פרקים י"א וי"ב. על פי לקוטי שיחות חלק כ"ז בחוקותי ג'.
- ↑ לשיטתו, תתקיים תחיית המתים בתקופה זו.
- ↑ ראה בערכו - תחיית המתים.
- ↑ ברכות יז, א.
- ↑ המשך תרס"ו ע' קה.
- ↑ 7.0 7.1 סנהדרין צז, א.
- ↑ ראה לקוטי שיחות חלק כ"ט ע' 142 ובהערה 42 שם.
- ↑ וכפי שנאמר על תקופה זו (משנה תמיד בסופה): "מזמור שיר לעתיד לבוא, ליום שכולו שבת ומנוחה לחיי העולמים".
- ↑ דברי משיח תנש"א חלק ד' ע' 361.