משנה תורה לרמב"ם: הבדלים בין גרסאות בדף
יעקב בן שמואל (שיחה | תרומות) |
אין תקציר עריכה |
||
(28 גרסאות ביניים של 14 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{בעבודה מתמשכת}} | {{בעבודה מתמשכת}} | ||
{{מפנה|משנה תורה|ספר החמישי בתורה|ספר דברים}} | {{מפנה|משנה תורה|ספר החמישי בתורה|ספר דברים}} | ||
'''משנה תורה ל[[רמב"ם]]''' (ידוע גם בשם: ' | [[קובץ:הרבי עם רמבם לעם.JPG|שמאל|ממוזער|250px|הרבי בפתח ה[[סוכה]] עם ספר [[הרמב"ם]] ב[[משנה תורה לרמב"ם#רמב"ם לעם|מהדורת "רמב"ם לעם"]] בידו]] | ||
'''משנה תורה ל[[רמב"ם]]''' (ידוע גם בשם: 'הי"ד החזקה') הוא חיבורו הגדול של [[רבי משה בן מימון]], והוא ספר [[הלכה|הלכתי]] המקיף את כל דיני ה[[תורה]], גם כאלו שאינם נהוגים כיום. הספר מחולק לשמונים ושלוש נושאים ("הלכות") בארבעה עשר ספרים. | |||
הרבי תיקן [[תקנת לימוד הרמב"ם|לימוד יומי]] בספר, במטרה לאחד את [[עם ישראל]] בלימוד ה[[תורה שבעל פה]]. | הרבי תיקן [[תקנת לימוד הרמב"ם|לימוד יומי]] בספר, במטרה לאחד את [[עם ישראל]] בלימוד ה[[תורה שבעל פה]]. | ||
שורה 9: | שורה 11: | ||
הספר מורכב מארבעה עשר חלקים, וכל חלק נחלק ל"הלכות", ההלכות נחלקות לפרקים, וכל פרק מחולק ל"הלכות קטנות" (מכונים "הלכות"). | הספר מורכב מארבעה עשר חלקים, וכל חלק נחלק ל"הלכות", ההלכות נחלקות לפרקים, וכל פרק מחולק ל"הלכות קטנות" (מכונים "הלכות"). | ||
בתחילת הספר כתב [[הרמב"ם]] הקדמה, בה הוא כותב על סדר העברת המסורת, על הצורך | בתחילת הספר כתב [[הרמב"ם]] הקדמה, בה הוא כותב על סדר העברת המסורת, על הצורך בספר, רשימת [[מצוות עשה]] ו[[מצוות לא תעשה]], וכותרות הספרים וההלכות. | ||
בספר, רשימת [[מצוות עשה]] ו[[מצוות לא תעשה]], וכותרות הספרים וההלכות. | |||
===תוכן הספר=== | ===תוכן הספר=== | ||
{{תבנית:משנה תורה}} | |||
===שמו=== | ===שמו=== | ||
שם הספר, משנה תורה, נקבע משום שהוא כולל את | שם הספר, משנה תורה, נקבע משום שהוא כולל את ה[[תורה שבעל פה]] כולה{{הערה|הקדמת הרמב"ם}}. | ||
הראב"ד, וגדולי ישראל נוספים, נרתעו משמו של הספר, ממנו משמע שהוא שני לתורה. | [[הראב"ד]], וגדולי ישראל נוספים, נרתעו משמו של הספר, ממנו משמע שהוא שני לתורה. | ||
מסיבה זו, נפוץ יותר השימוש בכינוי הנוסף של הספר - | מסיבה זו, נפוץ יותר השימוש בכינוי הנוסף של הספר - הי"ד החזקה, על שם ארבעה עשר הספרים הכלולים בו, וכשמו של הפסוק האחרון ב[[תורה]] "ולכל היד החזקה ולכל המורא הגדול אשר עשה משה לעיני כל ישראל". | ||
===מטרתו=== | ===מטרתו=== | ||
בהקדמה לחיבור מסביר הרמב"ם את מטרת כתיבת הספר: | בהקדמה לחיבור מסביר הרמב"ם את מטרת כתיבת הספר: | ||
{{ציטוט|מרכאות=כן|מקור=הקדמת הרמב"ם לספר משנה תורה|תוכן=ובזמן הזה תכפו צרות יתרות, ודחקה שעה את הכול, ואבדה חכמת חכמינו, ובינת נבונינו נסתתרה; לפיכך אותן הפירושין והתשובות וההלכות שחיברו הגאונים, וראו שהם דברים מבוארים, נתקשו בימינו, ואין מבין | {{ציטוט|מרכאות=כן|מקור=הקדמת הרמב"ם לספר משנה תורה|תוכן=ובזמן הזה תכפו צרות יתרות, ודחקה שעה את הכול, ואבדה חכמת חכמינו, ובינת נבונינו נסתתרה; לפיכך אותן הפירושין והתשובות וההלכות שחיברו הגאונים, וראו שהם דברים מבוארים, נתקשו בימינו, ואין מבין ענייניהם כראוי אלא מעט במספר... ומפני זה נערתי חוצני, אני משה בירב מיימון הספרדי... וראיתי לחבר דברים | ||
ענייניהם כראוי אלא מעט במספר... ומפני זה נערתי חוצני, אני משה בירב מיימון הספרדי... וראיתי לחבר דברים | המתבררים מכל אלו החיבורין, בעניין האסור והמותר והטמא וה[[טהרה|טהור]] עם שאר דיני תורה: כולן בלשון ברורה ודרך קצרה, עד שתהא תורה שבעל פה כולה סדורה בפי הכול, בלא קושיה | ||
המתבררים מכל אלו החיבורין, בעניין האסור והמותר והטמא | |||
ולא פירוק, ולא זה אומר בכה וזה אומר בכה, אלא דברים ברורים קרובים | ולא פירוק, ולא זה אומר בכה וזה אומר בכה, אלא דברים ברורים קרובים | ||
נכונים, על פי המשפט אשר יתבאר מכל אלו החיבורין והפירושין | נכונים, על פי המשפט אשר יתבאר מכל אלו החיבורין והפירושין הנמצאים מימות [[רבי יהודה הנשיא|רבנו הקדוש]] ועד עכשיו . . עד שיהיו כל הדינין גלויין לקטן ולגדול בדין כל מצוה ומצוה, ובדין כל הדברים שתיקנו חכמים ונביאים: כללו של דבר, כדי שלא יהא אדם צריך לחיבור אחר בעולם בדין מדיני ישראל; אלא יהיה חיבור זה מקבץ לתורה שבעל פה כולה, עם התקנות והמנהגות והגזירות שנעשו מימות משה רבנו ועד חיבור התלמוד . . לפיכך קראתי שם חיבור זה משנה תורה, לפי שאדם קורא תורה שבכתב תחילה, ואחר כך קורא בזה, ויודע ממנו תורה שבעל פה כולה, ואינו צריך לקרות ספר אחר ביניהם}} | ||
הנמצאים מימות רבנו הקדוש ועד עכשיו | |||
לקטן ולגדול בדין כל מצוה ומצוה, ובדין כל הדברים שתיקנו חכמים | |||
ונביאים: כללו של דבר, כדי שלא יהא אדם צריך לחיבור אחר בעולם בדין | |||
מדיני ישראל; אלא יהיה חיבור זה מקבץ לתורה שבעל פה כולה, עם התקנות והמנהגות והגזירות שנעשו מימות משה רבנו ועד חיבור התלמוד | |||
לקרות ספר אחר ביניהם}} | |||
===סגנונו=== | ===סגנונו=== | ||
הרמב"ם כתב את הספר בסגנון | הרמב"ם כתב את הספר בסגנון ה[[משנה]]. סגנון זה מתבטא בכמה היבטים: | ||
א. סדר המשנה, כחלקים, הלכות פרקים והלכות קטנות{{הערה|הקדמה לספר המצוות}}. | א. סדר המשנה, כחלקים, הלכות פרקים והלכות קטנות{{הערה|הקדמה לספר המצוות}}. | ||
ב. שפת המשנה, כפי שכותב בהקדמתו: "וכן ראיתי לנכון שלא אחברנו בלשון כתבי הקודש... גם לא אחברנו | ב. שפת המשנה, כפי שכותב בהקדמתו: "וכן ראיתי לנכון שלא אחברנו בלשון כתבי הקודש... גם לא אחברנו בלשון התלמוד... אלא אחברנו בלשון המשנה". | ||
בלשון התלמוד... אלא אחברנו בלשון המשנה". | |||
ג. אי הסתמכות על ספר אחר, וללא ציטוט | ג. אי הסתמכות על שום ספר אחר, וללא ציטוט מקורות. | ||
מקורות. | |||
===מקורותיו=== | ===מקורותיו=== | ||
הרמב"ם לא ציין בספרו את מקורותיו, אלא הביא | הרמב"ם לא ציין בספרו את מקורותיו, אלא הביא הלכה פסוקה בלבד. | ||
הלכה פסוקה בלבד. | |||
באחת מאגרותיו כותב על כך הרמב"ם: | באחת מאגרותיו כותב על כך הרמב"ם: | ||
שורה 98: | שורה 55: | ||
המחבר, מה יארע לשאר בני אדם?}} | המחבר, מה יארע לשאר בני אדם?}} | ||
בהמשך האיגרת מודיע הרמב"ם שהחליט לציין את המקורות רק אם המקור להלכה איננו במסכת העוסקת בנושא, | בהמשך האיגרת מודיע הרמב"ם שהחליט לציין את המקורות רק אם המקור להלכה איננו במסכת העוסקת בנושא, | ||
כי לגבי מקורות במסכת העוסקת בנושא, הרי הבא לברר מקורה של הלכה צריך להיות בקי במסכתות הרלוונטיות. | כי לגבי מקורות במסכת העוסקת בנושא, הרי הבא לברר מקורה של הלכה צריך להיות בקי במסכתות הרלוונטיות. | ||
שורה 105: | שורה 62: | ||
==התנגדות לספר== | ==התנגדות לספר== | ||
לאחר הוצאת הספר קמו לו מספר מתנגדים | לאחר הוצאת הספר קמו לו מספר מתנגדים, כשאחד הטיעונים המרכזיים של המבקרים היה העובדה שהרמב"ם לא ציין למקורות עליהם הסתמך. | ||
המתנגדים חששו גם שהספר יוביל להפסקת לימוד הגמרא, משום שהרמב"ם כותב את הפסיקה הסופית, בלי השקלא וטריא שלפניהם. כמו כן עלו טענות על כך שהרמב"ם מביא רק את דעתו, בלי להתייחס לדעות שונות או לפסיקות שהשתרשו בקהילות ישראל השונות. | המתנגדים חששו גם שהספר יוביל להפסקת לימוד הגמרא, משום שהרמב"ם כותב את הפסיקה הסופית, בלי השקלא וטריא שלפניהם. כמו כן עלו טענות על כך שהרמב"ם מביא רק את דעתו, בלי להתייחס לדעות שונות או לפסיקות שהשתרשו בקהילות ישראל השונות. | ||
מתנגדים רבים קמו לספר המדע, בגלל ההתעסקות בנושאי אמונה, שלא | מתנגדים רבים קמו לספר המדע, בגלל ההתעסקות בנושאי אמונה, שלא הייתה מקובלת אז. | ||
===השגות הראב"ד=== | ===השגות הראב"ד=== | ||
כחלק מהתנגדותו של הראב"ד לספר משנה תורה, הוא כתב השגות על פסיקותיו של הרמב"ם. על אף שהעריך את עבודתו של הרמב"ם שאסף את התלמוד הבבלי, הירושלמי והתוספתא למקום אחד{{הערה|1=[http://hebrewbooks.org/rambam.aspx?rid=6148 השגותיו בהלכות כלאיים פרק ו, הלכה ב']}}. | |||
כחלק מהתנגדותו של הראב"ד לספר משנה תורה, הוא | |||
כתב השגות על פסיקותיו של הרמב"ם. על אף שהעריך את עבודתו של הרמב"ם | |||
שאסף את התלמוד הבבלי, הירושלמי | |||
והתוספתא למקום אחד{{הערה|השגותיו בהלכות כלאיים פרק ו}}. | |||
על אף שהראב"ד חולק על הרמב"ם במקומות רבים, יש הטוענים ככלל גורף שבכל מקום שבו הראב"ד לא חולק על הרמב"ם הרי שהוא סובר כמותו{{הערה|אך ראו שדי חמד | על אף שהראב"ד חולק על הרמב"ם במקומות רבים, יש הטוענים ככלל גורף שבכל מקום שבו הראב"ד לא חולק על הרמב"ם הרי שהוא סובר כמותו{{הערה|אך ראו שדי חמד | ||
כללי הפוסקים סימן ו, שחולק על כך}} | כללי הפוסקים סימן ו, שחולק על כך}}. | ||
==מהדורות== | ==מהדורות== | ||
שורה 130: | שורה 81: | ||
===מהדורות בני זמננו=== | ===מהדורות בני זמננו=== | ||
====רמב"ם לעם==== | ====רמב"ם לעם==== | ||
[[קובץ:רמב''ם לעם.jpg|שמאל|ממוזער|250px|כרך של רמב"ם במהדורת רמב"ם לעם]] | |||
רמב"ם לעם היא המהדורה הנפוצה של הרמב"ם. בהוצאת מוסד הרב קוק. | רמב"ם לעם היא המהדורה הנפוצה של הרמב"ם. בהוצאת מוסד הרב קוק. | ||
שורה 138: | שורה 89: | ||
====מהדורת קאפח==== | ====מהדורת קאפח==== | ||
מהדורתו של הרב [[יוסף קאפח]] מורכבת מכתבי יד תימניים עתיקים, והיא נחשבת לאחת המהדורות המדוייקות, כיון שלדבריהם היא כוללת את התיקונים של הרמב"ם במהדורות היותר אחרונות של ספרו{{הערה|ראה בתחילת השיחה דלעיל.}}. | |||
מהדורתו של הרב יוסף קאפח מורכבת מכתבי יד תימניים עתיקים, והיא נחשבת לאחת המהדורות המדוייקות, כיון שלדבריהם היא כוללת את התיקונים של הרמב"ם במהדורות היותר אחרונות של ספרו{{הערה|ראה בתחילת השיחה דלעיל.}}. | |||
המהדורה תורגמה מחדש על ידי הרב קאפח, ונוספו בה ביאורים לדברי הרמב"ם מאת הרב קאפח, ומכתבי יד עתיקים. | המהדורה תורגמה מחדש על ידי הרב קאפח, ונוספו בה ביאורים לדברי הרמב"ם מאת הרב קאפח, ומכתבי יד עתיקים. | ||
שורה 146: | שורה 96: | ||
====מהדורת פרנקל==== | ====מהדורת פרנקל==== | ||
[[קובץ:RF.jpg|שמאל|ממוזער|250px|רמב"ם מהדורת פרנקל]] | |||
{{ערך מורחב|רמב"ם מהדורת פרנקל}} | |||
מהדורת פרנקל מתייחדת בהשוואה למהדורות ישנות, עם תיקון שיבושים שנגרמו בעקבות הצנזורה. | מהדורת פרנקל מתייחדת בהשוואה למהדורות ישנות, עם תיקון שיבושים שנגרמו בעקבות הצנזורה. | ||
שורה 154: | שורה 105: | ||
בעקבות זאת, רבים מחסידי חב"ד נמנעים משימוש במהדורה זו. | בעקבות זאת, רבים מחסידי חב"ד נמנעים משימוש במהדורה זו. | ||
====מהדורות נוספות==== | ====מהדורות נוספות==== | ||
[[קובץ:משנה תורה חזק.png|שמאל|ממוזער|250px|"רמב"ם השלם" שבהוצאת [[מכון חזק]]]] | |||
* מהדורת אשכול - מהדורת כיס, עם חלוקה לפי השיעור היומי. | * '''מהדורת [[שי למורא (בית הוצאה לאור)|אשכול]]''' - מהדורת כיס, עם חלוקה לפי השיעור היומי. | ||
* '''מהדורת 'יד פשוטה'''' - מהדורה מבוארת, יצאה לאור על ידי הרב נחום אליעזר רבינוביץ'. | |||
* מהדורת 'יד פשוטה' - מהדורה מבוארת, יצאה לאור | * '''הרמב"ם המדוייק''' - מהדורה מדוייקת על פי כתבי יד עתיקים. נערך על ידי הרב יצחק שילת. | ||
* '''מהדורת [[מכון חזק יוזמות חינוכיות|חזק]]''' - מהדורה מיוחדת עם מראי מקומות ל[[שולחן ערוך אדמו"ר הזקן]] ולשיחותיו של הרבי. | |||
* הרמב"ם המדוייק - מהדורה מדוייקת על פי כתבי יד עתיקים. נערך על ידי הרב יצחק שילת. | * '''[[הרמב"ם השלם]]''' - מהדורה מקיפה הכוללת את ביאורי הראשונים על כל הלכה והלכה, עם ביאוריו של הרבי ומראי מקומות. המהדורה נערכת על ידי '[[מכון הרמב"ם השלם]]', בראשות הרב [[שלום דובער וולפא]]. | ||
* '''מפעל משנה תורה''' - מהדורה בתוספת ביאור הפשט ובליווי איורים, ובדגש רב על מציאת הנוסח המקורי מתוך [[כתב יד]] ה[[רמב"ם]]. | |||
* מהדורת חזק - מהדורה מיוחדת עם מראי מקומות | |||
* הרמב"ם השלם - מהדורה מקיפה הכוללת את ביאורי הראשונים על כל הלכה והלכה, עם ביאוריו של הרבי ומראי מקומות. המהדורה נערכת על ידי 'מכון הרמב"ם השלם', בראשות הרב שלום דובער וולפא. | |||
==תקנת לימוד הרמב"ם== | ==תקנת לימוד הרמב"ם== | ||
שורה 175: | שורה 121: | ||
הרבי הכריז על שלושה מחזורי לימוד: | הרבי הכריז על שלושה מחזורי לימוד: | ||
* שלושה פרקים ביום - מסלול בו מסיימים את כל ספר משנה תורה לאחר אחת עשרה חודשים. | * שלושה פרקים ביום - מסלול בו מסיימים את כל ספר משנה תורה לאחר אחת עשרה חודשים. | ||
* פרק אחד ביום - מסלול בו מסיימים את כל ספר משנה תורה תוך שנתיים ועשרה חודשים. | * פרק אחד ביום - מסלול בו מסיימים את כל ספר משנה תורה תוך שנתיים ועשרה חודשים. | ||
* ספר המצוות - מסלול המקביל לשלושה פרקים. | * ספר המצוות - מסלול המקביל לשלושה פרקים. | ||
==ספרים על משנה תורה== | ==ספרים על משנה תורה== | ||
נושאי כליו של הרמב"ם - שמם הקיבוצי של פרשניו של ספר משנה תורה שחיבר הרמב"ם. | |||
===מראי מקומות לספר משנה תורה=== | ===מראי מקומות לספר משנה תורה=== | ||
{{ערך מורחב|מראי מקומות לספר משנה תורה}} | {{ערך מורחב|מראי מקומות לספר משנה תורה}} | ||
בחמישה עשר באב ה'תשד"מ הורה הרבי לחברי 'כולל אברכים' שתחת המזכירות להוציא לאור ספר מראי | בחמישה עשר באב ה'תשד"מ הורה הרבי לחברי 'כולל אברכים' שתחת המזכירות להוציא לאור ספר מראי | ||
מקומות על ספר היד. | מקומות על ספר היד. | ||
שורה 194: | שורה 138: | ||
===יין מלכות=== | ===יין מלכות=== | ||
{{ערך מורחב|יין מלכות}} | |||
ליקוט שיחותיו של הרבי על הרמב"ם. | |||
הספר יצא לאור לראשונה בשנת ה'תנש"א בשני כרכים, ופעם נוספת בשנת ה'תשע"ו בשלושה כרכים. | |||
יצא לאור על ידי הוצאת ספרים [[קה"ת]] | |||
===הדרנים על הש"ס והרמב"ם=== | |||
{{ערך מורחב|הדרנים על הרמב"ם והש"ס}} | |||
ספר המכיל את ה[[הדרן|הדרנים]] שאמר הרבי בקשר עם [[תקנת לימוד הרמב"ם|סיומי הרמב"ם]] מאז שנת ה'תשמ"ה. | |||
יצא לאור על ידי הוצאת הספרים [[קה"ת]]. | |||
===כללי רמב"ם=== | ===כללי רמב"ם=== | ||
ספר המלקט את כללי הלימוד בספר, על פי שיחותיו של הרבי. | |||
יצא לאור על ידי הוצאת הספרים קה"ת, בעריכת הרב מרדכי מנשה לאופר. | |||
==לקריאה נוספת== | |||
* הרב [[שלום דובער וולף]], '''לימוד הרמב"ם''' - [[התאחדות החסידים]], ה'תשפ"א | |||
==קישורים חיצוניים== | |||
* הרב [[שלום דובער וולף|שלום דוב בער וולף]], '''[https://chabad.info/wp-content/uploads/2021/06/09-06-2021-12-05-34-שערי-ישיבה-ספר-העשריםpdf.pdf כיצד לומדים את כל התורה כולה {{*}} סקירה אודות מפרשי הרמב"ם]''', שערי ישיבה תשפ"א עמוד 621 | |||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:רמב"ם]] | |||
[[קטגוריה:ספרי נגלה]] | |||
[[קטגוריה:מוני המצוות]] |
גרסה אחרונה מ־22:16, 25 ביוני 2024
![]() |
ערך זה נמצא בעיצומה של עבודה ממושכת. הערך פתוח לעריכה. | ||
אתם מוזמנים לבצע עריכה לשונית, ויקיזציה וסגנון לפסקאות שנכתבו, וכמו כן לעזור להרחיב ולהשלים את הערך. |
המונח "משנה תורה" מפנה לכאן. לערך העוסק בספר החמישי בתורה, ראו ספר דברים.
משנה תורה לרמב"ם (ידוע גם בשם: 'הי"ד החזקה') הוא חיבורו הגדול של רבי משה בן מימון, והוא ספר הלכתי המקיף את כל דיני התורה, גם כאלו שאינם נהוגים כיום. הספר מחולק לשמונים ושלוש נושאים ("הלכות") בארבעה עשר ספרים.
הרבי תיקן לימוד יומי בספר, במטרה לאחד את עם ישראל בלימוד התורה שבעל פה.
מבנה הספר[עריכה | עריכת קוד מקור]
הספר מורכב מארבעה עשר חלקים, וכל חלק נחלק ל"הלכות", ההלכות נחלקות לפרקים, וכל פרק מחולק ל"הלכות קטנות" (מכונים "הלכות").
בתחילת הספר כתב הרמב"ם הקדמה, בה הוא כותב על סדר העברת המסורת, על הצורך בספר, רשימת מצוות עשה ומצוות לא תעשה, וכותרות הספרים וההלכות.
תוכן הספר[עריכה | עריכת קוד מקור]
תוכן הספר משנה תורה לרמב"ם. | ||
---|---|---|
ספר המדע | הלכות יסודי התורה, הלכות דעות, הלכות תלמוד תורה, הלכות עבודה זרה וחוקות הגויים, הלכות תשובה. | |
ספר אהבה | הלכות קריאת שמע, הלכות תפילה וברכת כהנים, הלכות תפילין, מזוזה וספר תורה, הלכות ציצית, הלכות ברכות, הלכות מילה, סדר התפילה. | |
ספר זמנים | הלכות שבת, הלכות ערובין, הלכות שביתת עשור, הלכות שביתת יום טוב, הלכות חמץ ומצה, הלכות שופר, סוכה ולולב, הלכות שקלים, הלכות קידוש החודש, הלכות תעניות, הלכות מגילה וחנוכה. | |
ספר נשים | הלכות אישות, הלכות גירושין, הלכות ייבום וחליצה, הלכות נערה בתולה, הלכות סוטה. | |
ספר קדושה | הלכות איסורי ביאה, הלכות מאכלות אסורות, הלכות שחיטה. | |
ספר הפלאה | הלכות שבועות, הלכות נדרים, הלכות נזירות, הלכות ערכים וחרמים. | |
ספר זרעים | הלכות כלאיים, הלכות מתנות עניים, הלכות תרומות, הלכות מעשרות, הלכות מעשר שני ונטע רבעי, הלכות ביכורים ושאר מתנות כהונה שבגבולין, הלכות שמיטה ויובל. | |
ספר עבודה | הלכות בית הבחירה, הלכות כלי המקדש והעובדים בו, הלכות ביאת המקדש, הלכות איסורי מזבח, הלכות מעשה הקרבנות, הלכות תמידין ומוספין, הלכות פסולי המוקדשין, הלכות עבודת יום הכיפורים, הלכות מעילה. | |
ספר קרבנות | הלכות קרבן פסח, הלכות חגיגה, הלכות בכורות, הלכות שגגות, הלכות מחוסרי כפרה, הלכות תמורה. | |
ספר טהרה | הלכות טומאת מת, הלכות פרה אדומה, הלכות טומאת צרעת, הלכות מטמאי משכב ומושב, הלכות שאר אבות הטומאות, הלכות טומאת אוכלין, הלכות כלים, הלכות מקוואות. | |
ספר נזיקין | הלכות נזקי ממון, הלכות גניבה, הלכות גזילה ואבידה, הלכות חובל ומזיק, הלכות רוצח ושמירת נפש. | |
ספר קניין | הלכות מכירה, הלכות זכייה ומתנה, הלכות שכנים, הלכות שלוחין ושותפין, הלכות עבדים. | |
ספר משפטים | הלכות שכירות, הלכות שאלה ופיקדון, הלכות מלווה ולווה, הלכות טוען ונטען, הלכות נחלות. | |
ספר שופטים | הלכות סנהדרין והעונשין המסורין להם, הלכות עדות, הלכות ממרים, הלכות אבל, הלכות מלכים ומלחמותיהם ומלך המשיח. |
שמו[עריכה | עריכת קוד מקור]
שם הספר, משנה תורה, נקבע משום שהוא כולל את התורה שבעל פה כולה[1].
הראב"ד, וגדולי ישראל נוספים, נרתעו משמו של הספר, ממנו משמע שהוא שני לתורה.
מסיבה זו, נפוץ יותר השימוש בכינוי הנוסף של הספר - הי"ד החזקה, על שם ארבעה עשר הספרים הכלולים בו, וכשמו של הפסוק האחרון בתורה "ולכל היד החזקה ולכל המורא הגדול אשר עשה משה לעיני כל ישראל".
מטרתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
בהקדמה לחיבור מסביר הרמב"ם את מטרת כתיבת הספר:
ובזמן הזה תכפו צרות יתרות, ודחקה שעה את הכול, ואבדה חכמת חכמינו, ובינת נבונינו נסתתרה; לפיכך אותן הפירושין והתשובות וההלכות שחיברו הגאונים, וראו שהם דברים מבוארים, נתקשו בימינו, ואין מבין ענייניהם כראוי אלא מעט במספר... ומפני זה נערתי חוצני, אני משה בירב מיימון הספרדי... וראיתי לחבר דברים המתבררים מכל אלו החיבורין, בעניין האסור והמותר והטמא והטהור עם שאר דיני תורה: כולן בלשון ברורה ודרך קצרה, עד שתהא תורה שבעל פה כולה סדורה בפי הכול, בלא קושיה ולא פירוק, ולא זה אומר בכה וזה אומר בכה, אלא דברים ברורים קרובים נכונים, על פי המשפט אשר יתבאר מכל אלו החיבורין והפירושין הנמצאים מימות רבנו הקדוש ועד עכשיו . . עד שיהיו כל הדינין גלויין לקטן ולגדול בדין כל מצוה ומצוה, ובדין כל הדברים שתיקנו חכמים ונביאים: כללו של דבר, כדי שלא יהא אדם צריך לחיבור אחר בעולם בדין מדיני ישראל; אלא יהיה חיבור זה מקבץ לתורה שבעל פה כולה, עם התקנות והמנהגות והגזירות שנעשו מימות משה רבנו ועד חיבור התלמוד . . לפיכך קראתי שם חיבור זה משנה תורה, לפי שאדם קורא תורה שבכתב תחילה, ואחר כך קורא בזה, ויודע ממנו תורה שבעל פה כולה, ואינו צריך לקרות ספר אחר ביניהם
— הקדמת הרמב"ם לספר משנה תורה
סגנונו[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרמב"ם כתב את הספר בסגנון המשנה. סגנון זה מתבטא בכמה היבטים:
א. סדר המשנה, כחלקים, הלכות פרקים והלכות קטנות[2].
ב. שפת המשנה, כפי שכותב בהקדמתו: "וכן ראיתי לנכון שלא אחברנו בלשון כתבי הקודש... גם לא אחברנו בלשון התלמוד... אלא אחברנו בלשון המשנה".
ג. אי הסתמכות על שום ספר אחר, וללא ציטוט מקורות.
מקורותיו[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרמב"ם לא ציין בספרו את מקורותיו, אלא הביא הלכה פסוקה בלבד.
באחת מאגרותיו כותב על כך הרמב"ם:
בא אליי הדיין החסיד וקונטרס מן החיבור בידו, יש בו הלכות רוצח מספר נזיקין, והראה לי הלכה אחת, אמר לי: קרא זו. קראתי אותה. אמרתי לו: מה ספק יש בזו? אמר לי: באיזה מקום נאמרו דברים אלו? אמרתי לו: במקומן, או באלו הן הגולין או בסנהדרין בדיני רוצח. אמר לי: כבר חזרתי על הכול ולא מצאתי. אמרתי לו: שמא בירושלמי? אמר לי: בקשתי ולא מצאתי, לא בירושלמי ולא בתוספתא. השתוממתי כמו שעה, ואמרתי לו: אני זוכר שבמקום פלוני מגיטין נתפרשו דברים אלו. הוצאתי גיטין וחיפשתי ולא מצאתי. תמהתי ונבהלתי ואמרתי: היכן נאמרו דברים אלו? הנח עתה עד שאזכור מקומן. הוא יצא, ואני נזכרתי. שלחתי שליח והחזרתיו, והראיתי לו הדברים מפורשין בגמרא יבמות אגב גררא. תמה והלך. וכן תמיד אני בצער מזה שיבוא השואל וישאל: היכן נאמרו דברים אלו? ... ואם כך אירע לי ואני המחבר, מה יארע לשאר בני אדם?
— אגרות הרמב"ם (מהדורת שילת) חלק ב', ע' תמד
בהמשך האיגרת מודיע הרמב"ם שהחליט לציין את המקורות רק אם המקור להלכה איננו במסכת העוסקת בנושא, כי לגבי מקורות במסכת העוסקת בנושא, הרי הבא לברר מקורה של הלכה צריך להיות בקי במסכתות הרלוונטיות.
אך למרות זאת, הרמב"ם לא הספיק לבצע משימה זו[3].
התנגדות לספר[עריכה | עריכת קוד מקור]
לאחר הוצאת הספר קמו לו מספר מתנגדים, כשאחד הטיעונים המרכזיים של המבקרים היה העובדה שהרמב"ם לא ציין למקורות עליהם הסתמך.
המתנגדים חששו גם שהספר יוביל להפסקת לימוד הגמרא, משום שהרמב"ם כותב את הפסיקה הסופית, בלי השקלא וטריא שלפניהם. כמו כן עלו טענות על כך שהרמב"ם מביא רק את דעתו, בלי להתייחס לדעות שונות או לפסיקות שהשתרשו בקהילות ישראל השונות.
מתנגדים רבים קמו לספר המדע, בגלל ההתעסקות בנושאי אמונה, שלא הייתה מקובלת אז.
השגות הראב"ד[עריכה | עריכת קוד מקור]
כחלק מהתנגדותו של הראב"ד לספר משנה תורה, הוא כתב השגות על פסיקותיו של הרמב"ם. על אף שהעריך את עבודתו של הרמב"ם שאסף את התלמוד הבבלי, הירושלמי והתוספתא למקום אחד[4].
על אף שהראב"ד חולק על הרמב"ם במקומות רבים, יש הטוענים ככלל גורף שבכל מקום שבו הראב"ד לא חולק על הרמב"ם הרי שהוא סובר כמותו[5].
מהדורות[עריכה | עריכת קוד מקור]
הרמב"ם כתב את ספרו בכמה וכמה מהדורות, שבהם הוסיף ותיקן את הנכתב על ידו במהדורות הראשונות. ולפעמים השיב לשואליו שצדקו דבריהם, אלא שהמהדורה שהגיעה לידם היא מהדורה קודמת של ספרו, ובמהדורה הבאה הוא אכן תיקן כדבריהם.
הרבי עסק בנושא בשיחה "על דבר המהדורות דספר הי"ד להרמב"ם", והסביר מדוע כיום - כשמתגלים כתבי יד מדוייקים יותר ממהדורות מתוקנות של הרמב"ם - אין לומר שהפוסקים שסמכו על דברי הרמב"ם ממהדורות קודמות, טעו חלילה[6].
מהדורות בני זמננו[עריכה | עריכת קוד מקור]
רמב"ם לעם[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/3/39/%D7%A8%D7%9E%D7%91%27%27%D7%9D_%D7%9C%D7%A2%D7%9D.jpg/250px-%D7%A8%D7%9E%D7%91%27%27%D7%9D_%D7%9C%D7%A2%D7%9D.jpg)
רמב"ם לעם היא המהדורה הנפוצה של הרמב"ם. בהוצאת מוסד הרב קוק.
המהדורה היא בניקוד מלא, ועם ביאור בסגנון עממי והפניה למקורות לדברי הרמב"ם.
הרבי משתמש ברוב הפעמים במהדורה זו.
מהדורת קאפח[עריכה | עריכת קוד מקור]
מהדורתו של הרב יוסף קאפח מורכבת מכתבי יד תימניים עתיקים, והיא נחשבת לאחת המהדורות המדוייקות, כיון שלדבריהם היא כוללת את התיקונים של הרמב"ם במהדורות היותר אחרונות של ספרו[7].
המהדורה תורגמה מחדש על ידי הרב קאפח, ונוספו בה ביאורים לדברי הרמב"ם מאת הרב קאפח, ומכתבי יד עתיקים.
הרבי עודד מאוד את הוצאת מהדורה זו, וחלק מהספרים אף מוקדשים לרבי.
מהדורת פרנקל[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/f/f7/RF.jpg/250px-RF.jpg)
![]() | ערך מורחב – רמב"ם מהדורת פרנקל |
מהדורת פרנקל מתייחדת בהשוואה למהדורות ישנות, עם תיקון שיבושים שנגרמו בעקבות הצנזורה.
למהדורה זו נוספו מפתח לספר משנה תורה, מראי מקומות לדברי הרמב"ם וליקוט של ספרי מפרשים על הרמב"ם.
על מהדורה זו נמתחה ביקורת רבה, מכיוון שהם השמיטו רבים ממפרשי הרמב"ם, וביניהם את ביאוריו של הרבי.
בעקבות זאת, רבים מחסידי חב"ד נמנעים משימוש במהדורה זו.
מהדורות נוספות[עריכה | עריכת קוד מקור]
![](/images/thumb/0/0f/%D7%9E%D7%A9%D7%A0%D7%94_%D7%AA%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%97%D7%96%D7%A7.png/250px-%D7%9E%D7%A9%D7%A0%D7%94_%D7%AA%D7%95%D7%A8%D7%94_%D7%97%D7%96%D7%A7.png)
- מהדורת אשכול - מהדורת כיס, עם חלוקה לפי השיעור היומי.
- מהדורת 'יד פשוטה' - מהדורה מבוארת, יצאה לאור על ידי הרב נחום אליעזר רבינוביץ'.
- הרמב"ם המדוייק - מהדורה מדוייקת על פי כתבי יד עתיקים. נערך על ידי הרב יצחק שילת.
- מהדורת חזק - מהדורה מיוחדת עם מראי מקומות לשולחן ערוך אדמו"ר הזקן ולשיחותיו של הרבי.
- הרמב"ם השלם - מהדורה מקיפה הכוללת את ביאורי הראשונים על כל הלכה והלכה, עם ביאוריו של הרבי ומראי מקומות. המהדורה נערכת על ידי 'מכון הרמב"ם השלם', בראשות הרב שלום דובער וולפא.
- מפעל משנה תורה - מהדורה בתוספת ביאור הפשט ובליווי איורים, ובדגש רב על מציאת הנוסח המקורי מתוך כתב יד הרמב"ם.
תקנת לימוד הרמב"ם[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – תקנת לימוד הרמב"ם |
בהתוועדות אחרון של פסח ה'תשד"מ עורר הרבי את היוזמה ללימוד שיעור יומי ברמב"ם, כך שיתאחדו כל בני ישראל בלימוד כל התורה שבעל פה.
הרבי הכריז על שלושה מחזורי לימוד:
- שלושה פרקים ביום - מסלול בו מסיימים את כל ספר משנה תורה לאחר אחת עשרה חודשים.
- פרק אחד ביום - מסלול בו מסיימים את כל ספר משנה תורה תוך שנתיים ועשרה חודשים.
- ספר המצוות - מסלול המקביל לשלושה פרקים.
ספרים על משנה תורה[עריכה | עריכת קוד מקור]
נושאי כליו של הרמב"ם - שמם הקיבוצי של פרשניו של ספר משנה תורה שחיבר הרמב"ם.
מראי מקומות לספר משנה תורה[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – מראי מקומות לספר משנה תורה |
בחמישה עשר באב ה'תשד"מ הורה הרבי לחברי 'כולל אברכים' שתחת המזכירות להוציא לאור ספר מראי מקומות על ספר היד.
הספר יצא לאחר שבועיים, בר"ח אלול, עם למעלה מ950 עמודים.
מאוחר יותר יצאו שישה קונטרסי מילואים, והוצאה שניה.
יין מלכות[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – יין מלכות |
ליקוט שיחותיו של הרבי על הרמב"ם.
הספר יצא לאור לראשונה בשנת ה'תנש"א בשני כרכים, ופעם נוספת בשנת ה'תשע"ו בשלושה כרכים.
יצא לאור על ידי הוצאת ספרים קה"ת
הדרנים על הש"ס והרמב"ם[עריכה | עריכת קוד מקור]
![]() | ערך מורחב – הדרנים על הרמב"ם והש"ס |
ספר המכיל את ההדרנים שאמר הרבי בקשר עם סיומי הרמב"ם מאז שנת ה'תשמ"ה.
יצא לאור על ידי הוצאת הספרים קה"ת.
כללי רמב"ם[עריכה | עריכת קוד מקור]
ספר המלקט את כללי הלימוד בספר, על פי שיחותיו של הרבי.
יצא לאור על ידי הוצאת הספרים קה"ת, בעריכת הרב מרדכי מנשה לאופר.
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- הרב שלום דובער וולף, לימוד הרמב"ם - התאחדות החסידים, ה'תשפ"א
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- הרב שלום דוב בער וולף, כיצד לומדים את כל התורה כולה • סקירה אודות מפרשי הרמב"ם, שערי ישיבה תשפ"א עמוד 621
הערות שוליים
- ↑ הקדמת הרמב"ם
- ↑ הקדמה לספר המצוות
- ↑ ראה בפיסקה "מראי מקומות לספר משנה תורה"
- ↑ השגותיו בהלכות כלאיים פרק ו, הלכה ב'
- ↑ אך ראו שדי חמד כללי הפוסקים סימן ו, שחולק על כך
- ↑ ספר השיחות תשמ"ז ע' 310.
- ↑ ראה בתחילת השיחה דלעיל.