יעקב זכריה מסקליק: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "אהבה " ב־"אהבה ") |
(הרחבה, עדכון) |
||
(57 גרסאות ביניים של 27 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{לעריכה}} | |||
{{דמות | |||
|שם = הרב יעקב זכריה מסקאליק | |||
|תמונה = יעקב זכריה מסקאליק.jpg | |||
|כינוי = יענקל זוראוויצ'ער | |||
|תיאור= ר' יעקב זכריה בתמונה מתוך תיק האסיר שלו, תמונה זו צולמה בעיצומה של חקירה. | |||
|תאריך לידה = [[תרמ"ו]] | |||
|מקום לידה = [[שצעדרין]] | |||
|תאריך פטירה = [[תרח"צ]] | |||
|מקום פטירה= [[סיביר]] (ככל הנראה) | |||
|מקום פעילות= ז'וראוויץ, [[מוסקבה]], [[מלחובקה]] | |||
|מקום לימוד= [[תומכי תמימים ליובאוויטש]] | |||
|תפקידים נוספים=[[רב]], מזכיר אדמו"ר הריי"צ, שליח אדמו"ר הריי"צ, [[מנין כריתת הברית|עשרת המושבעים]] | |||
|רבותיו = [[כ"ק אדמו"ר הרש"ב]], [[כ"ק אדמו"ר הריי"צ]] | |||
|השתייכות = [[חסיד חב"ד]] | |||
|חתימה=ריז"ה}} | |||
הרב החסיד '''יעקב זכריה הלוי מסקאליק''', המכונה ר' '''יענקל זוראוויצ'ער'''{{הערה|נקרא כך על שם העיירה בה כיהן כרב [[זוראוויץ']]}} ([[שמחת תורה]] [[תרמ"ו]] - [[תרח"צ]]), היה מהקבוצה הראשונה שלמדה ב[[תומכי תמימים]] ב[[ליובאוויטש]], שימש תקופה כמזכיר [[ריי"צ|אדמור הריי"צ]], והיה מעשרת המושבעים שאדמו<nowiki>''ר הריי''</nowiki>צ כרת איתם ברית למסור את נפשם "עד טיפת הדם האחרונה" על החזקת היהדות ב[[רוסיה]]. | |||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
נולד ב[[שמחת תורה]] [[תרמ"ח]], בעיירה [[שצעדרין]]. | |||
בעת שהיה מה[[תמים|'תמימים']] המבוגרים ב'[[תומכי תמימים]]', ניתן לו הכינוי ה'מאמע (אמא) של התמימים', היות והיה דואג לכל בחור שהיה חולה, מכין לו כוס תה, דייסא, מצעים נוחים וכו'. העיד עליו החסיד הרב ישראל ג'ייקובסון (שהיה אז מהבחורים הצעירים בליובאוויטש) שכאשר הוא היה חולה, ר' יענקל דאג לו מאוד. | |||
עסק בבניית מקוואות, יסוד תלמודי תורה, ודאג למשכורות | היה בעל אהבת ישראל עצומה, הרבי הרש"ב התבטא, שהוא בדוגמת רבי לוי יצחק מברדיצ'וב בדורו. | ||
בשנת [[תרע"א]] נשלח ר' יענקל על ידי [[הרבי הרש"ב]] להיות רב בעיירה זוראוויץ', אך רוב זמנו לא היה בעיירה עקב כך שעסק ב[[שליח]]ויות של הרבי ב[[מסירות נפש]]. מספרים שבגלל העדרותו הרבה, חשבו התושבים לפטרו ממשרתו בתור [[רב]], אך כיון שהוא כמעט ולא היה בעיירה, הם אף לא מצאו אותו כדי לפטרו... | |||
כאשר חבירו הטוב החסיד ר' [[רפאל נחמן כהן]], נשלח על ידי ה[[ק.ג.ב.]] לגלות ב[[סיביר]], ר' יענקל דאג מאוד למשפחתו. | |||
ר' יענקל עסק בבניית מקוואות, יסוד תלמודי תורה, ודאג למשכורות ל[[מלמדים]] ול[[ראש ישיבה|ראשי ישיבות]]. כמו כן מסר דיווחים שוטפים ל[[הרבי הריי"צ|רבי הריי"צ]] על מצב ה[[מקווה|מקוואות]] ו[[בית הכנסת|בתי הכנסת]] בעיירות שונות. הצטיין מאוד במידת ה[[חסד]] שלו. מסופר על אחת מבנותיו, שבצעירותה אספה הרבה כסף ממשכורתה כדי לקנות לעצמה מעיל פרווה מעור יוקרתי. כשהיה לה את מלוא הסכום, אמר ר' יענקל לביתו: "בתי היקרה, הרי בשביל מה את צריכה מעיל, שיהיה לך חם, אז מה ההבדל אם הוא מעור של נמר שהוא עולה מחיר יקר, או [[עור]] פשוט שעולה מחיר זול בהרבה, אז תביאי לי את ההפרש ואני אתן אותו לאלמנות ועניים שיהיה להם מה לאכול". סיפרה הבת שהיה לה מאוד קשה אך בסוף השתכנעה ואביה לקח את הכסף וחילקו למלמדים, אלמנות וכו'. | |||
אדמו"ר הריי"צ אמר עליו: "אם היו לי עשרים 'יענקלאך' הייתי כובש את רוסיה"{{הערה|מובא ב[[ליובאוויטש וחייליה]] עמ' 353.}}. | |||
בהתוועדות חג הפורים תרפ"ו שיבח אותו אדמו"ר הריי"צ על ה[[חיידר]] שהקים בו לומדים 222 ילדים, אך דחק בו לפתוח אותם עוד יותר ואמר לו: "'''רכ"ב''' זה טוב, אבל '''ריבותי"ם''' זה טוב עוד יותר"{{הערה|1=[https://col.org.il/files/uploads/original/2021/01/6006e3ce112fb_1611064270.pdf רשימת הדברים מההתוועדות]. על יסוד לשון הפסוק בתהילים: "רכב אלוקים רבותים".}}. | |||
ר' יענקל היה מהעשרה שהרבי הריי"צ [[מניין כריתת הברית|כרת עימם ברית]] שילכו אחריו בשליחויות וכו' באש ובמים. | |||
במשך (בערך) כשישה שבועות בשלהי קיץ [[תרפ"ז]] שימש כמזכיר הרבי [[הריי"צ]], שהיה אז ב[[מלחובקה]]. | |||
כאשר חבירו הטוב החסיד ר' [[רפאל נחמן כהן]], נשלח על ידי ה[[ק.ג.ב.]] לגלות ב[[סיביר]], ר' יענקל דאג מאוד למשפחתו. לדוגמה: בפסח הלך לביתו של ר' פולע וערך את הסדר לאשתו ולילדיו של ר' פולע, ורק אחר כך הלך לביתו לעשות את ה'סדר' עם משפחתו. | |||
==מכתב חסידי לחבר המתאר את אישיותו== | ==מכתב חסידי לחבר המתאר את אישיותו== | ||
לפנינו קטע ממכתב מרתק ומרגש שכתב הרב יענקל זוראוויצער להרב [[פאלע כהן]] בעת היותו של ר' פולע בגלות | לפנינו קטע ממכתב מרתק ומרגש שכתב הרב יענקל זוראוויצער להרב [[פאלע כהן]] בעת היותו של ר' פולע בגלות ב[[סיביר]] - מסמך מרתק ומחנך של אהבת רעים חסידית מופלאה: | ||
"... אוכל להתחלק פ"ש (=פרישת שלום) מביתך וב"ב יחי'. בפורים בעת הסעודה הייתי בביתך לקיים את דברי ימי הפורים במשתה ושמחה. הצנצנת [= הבקבוק] | "... אוכל להתחלק פ"ש (=פרישת שלום) מביתך וב"ב יחי'. בפורים בעת הסעודה הייתי בביתך לקיים את דברי ימי הפורים במשתה ושמחה. הצנצנת [= הבקבוק] שהייתה מלאה נשאר רק מעט, להמתין עליך לגומרה בבואך בקרוב צלחה. רבקה שלך (=רעייתו של ר' רפאל נחמן) הייתה בהתעוררות של רוממות הרוח, של תקוה ו[[ביטחון]] חזק להשי"ת כי קרובה הישועה. חאשקע (מרת חסיה פריז) פרידקע (מרת פריידע סגל) וגיטעלע (מרת גיטה גנזבורג), וביותר, בנך יואל שי' (ר' [[יואל כהן]]), רננו ורקדו, והציור היה מעין התחלה של הרקודים והנגונים שינגנו וירקדו אי"ה בעת שעינינו תחזינה בשובך לביתך צלחה. מה אכתוב לך. עס האט זיך גיטרונקען און גיזונגען, און עס האט זיך גיטאנצט (=השתיה והשירה והריקודים היו כמו שבאו מעצמם). ומה נהדר היה מראה כהן, היינו פני בנך היקר יואלקע שי'. הד אדמימות נראתה בפניו, עיניו היו מפיקות אור של שמחה, משמחת יהודי שמח בשמחת [[פורים]] בלי שום טעם ודעת... והשי"ת יחזקך ויתן לך כח ועוז כמא' נותן ליעף כח, ובקרוב יוציאך להיגאל [[גאולה]] שלימה ולהתראות עם ב"ב יחד בשמחה רבה ושמחת עולם. כברכת אוהבך ב[[אהבה]] מעתה ועד עולם, יעקב זכרי'." | ||
==המאסר והרצח== | ==המאסר והרצח== | ||
היה בין ה'מבוקשים' של הנ.ק.וו.ד. וניסו לעוצרו הרבה פעמים, אך בכל פעם שבאו לעוצרו הוא | היה בין ה'מבוקשים' של הנ.ק.וו.ד. וניסו לעוצרו הרבה פעמים, אך בכל פעם שבאו לעוצרו הוא הוכיח להם שאין לו שום קשר למי שהם מחפשים, עד שבשנת [[תרצ"ה]] עצרוהו ושלחו אותו לקזחסטן ביחד עם ר' [[שלמה מטוסוב]], ר' [[מאיר אבצן]] ועוד שלושה חסידים שהוא היה המבוגר ביניהם. היו שולחים לו דפים של [[דא"ח]] בתוך ספרי קריאה ברוסית. באחת הפעמים כשהוא עסוק בלימוד דא"ח, תפס אותו השומר והוא הופרד מחבריו. לאחר מספר ימים ראו אותו החסידים נוסע במכונית פתוחה בלי גג. כמה ימים לאחר מכן סיפרה אחת הגויות שעבדו שם, שהוא נהרג ביריה על [[קידוש ה']], היה זה בקיץ [[תרח"צ]]. | ||
==משפחתו== | ==משפחתו== | ||
'''רעייתו בזיווג ראשון''': | |||
*מרת מרים רחל (בת ר' טובי' מרגולין) | |||
'''בנו''': | '''בנו''': | ||
*ר' [[מנחם מענדל מסקליק|מנחם מענדל]] | *ר' [[מנחם מענדל מסקליק|מנחם מענדל]] | ||
*כלתו. מרת ציפה עלקא. | |||
'''בנותיו''': | '''בנותיו''': | ||
*מרת פריידא רסקין (אשת ר' [[שאול רסקין|שאול]]). | *מרת פריידא רסקין (אשת ר' [[שאול רסקין|שאול]]). | ||
*מרת בלומא גלפרין (אשת ר' [[שמעון גלפרין|שמעון]]). | *מרת בלומא גלפרין (אשת ר' [[שמעון גלפרין|שמעון]]). | ||
*נכדו ר' [[ראובן גלפרין]]. | |||
'''רעייתו בזיווג שני''': | |||
*מרת סימא קליבנוב (גיסתו של ר' [[יוחנן גורדון]]) | |||
==לקריאה נוספת== | |||
* יוסף אשכנזי, [[אוצר החסידים (ספר)|אוצר החסידים]] - אישיותם ומשנתם החסידית של משפיעי חב"ד בברית המועצות ובפולין, בהוצאת [[חזק (בית הוצאה לאור)|חזק]], תשע"ה | |||
==קישורים חיצוניים== | |||
*'''[http://www.teshura.com/teshurapdf/Zilberstrom-Katan%20%20Shevat%2025%2C%205777.pdf הושיבני במחשכים . . כי אליך נשאתי נפשי]''', לקט אגרות ומכתבים ששיגר לידידיו - בתוך [[תשורה]] מנישואי משפחת זילברשטרום, שבט תשע"ז | |||
*'''[http://www.teshura.com/teshurapdf/Chen-Greenberg%20-%20Teves%2017%2C%205782.pdf זכרונות נכדו הרה"ח הרה"ת ר' שלמה גאלפערין]''', בתוך [[תשורה]] מנישואי משפחות נכדיו חן-גרינברג, טבת תשפ"ב | |||
{{מיון רגיל:מסקליק}} | {{מנין כריתת הברית}} | ||
{{הערות שוליים}} | |||
{{מיון רגיל:מסקליק, יעקב זכריה}} | |||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הרש"ב]] | [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הרש"ב]] | ||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | ||
[[קטגוריה:חסידים שנרצחו או נעלמו | [[קטגוריה:בוגרי תומכי תמימים ליובאוויטש]] | ||
[[קטגוריה:רבני חב"ד מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | |||
[[קטגוריה:חסידים שנרצחו או נעלמו בברית המועצות]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרמ"ח]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תרצ"ח]] | |||
[[קטגוריה:מניין כריתת הברית]] |
גרסה אחרונה מ־18:32, 11 באוגוסט 2024
![]() |
ערך זה זקוק לעריכה: ייתכן שהערך סובל מפגמים טכניים כגון מיעוט קישורים פנימיים, סגנון טעון שיפור או צורך בהגהה, או שיש לעצב אותו. | ||
אתם מוזמנים לסייע ולתקן את הבעיות, אך אנא אל תורידו את ההודעה כל עוד לא תוקן הדף. אם אתם סבורים כי אין בדף בעיה, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |
הרב יעקב זכריה מסקאליק | |
---|---|
![]() ר' יעקב זכריה בתמונה מתוך תיק האסיר שלו, תמונה זו צולמה בעיצומה של חקירה. | |
יענקל זוראוויצ'ער | |
לידה | תרמ"ו |
שצעדרין | |
פטירה | תרח"צ |
סיביר (ככל הנראה) | |
מקום פעילות | ז'וראוויץ, מוסקבה, מלחובקה |
השתייכות | חסיד חב"ד |
תפקידים נוספים | רב, מזכיר אדמו"ר הריי"צ, שליח אדמו"ר הריי"צ, עשרת המושבעים |
רבותיו | כ"ק אדמו"ר הרש"ב, כ"ק אדמו"ר הריי"צ |
חתימה | ריז"ה |
הרב החסיד יעקב זכריה הלוי מסקאליק, המכונה ר' יענקל זוראוויצ'ער[1] (שמחת תורה תרמ"ו - תרח"צ), היה מהקבוצה הראשונה שלמדה בתומכי תמימים בליובאוויטש, שימש תקופה כמזכיר אדמור הריי"צ, והיה מעשרת המושבעים שאדמו''ר הריי''צ כרת איתם ברית למסור את נפשם "עד טיפת הדם האחרונה" על החזקת היהדות ברוסיה.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד בשמחת תורה תרמ"ח, בעיירה שצעדרין.
בעת שהיה מה'תמימים' המבוגרים ב'תומכי תמימים', ניתן לו הכינוי ה'מאמע (אמא) של התמימים', היות והיה דואג לכל בחור שהיה חולה, מכין לו כוס תה, דייסא, מצעים נוחים וכו'. העיד עליו החסיד הרב ישראל ג'ייקובסון (שהיה אז מהבחורים הצעירים בליובאוויטש) שכאשר הוא היה חולה, ר' יענקל דאג לו מאוד.
היה בעל אהבת ישראל עצומה, הרבי הרש"ב התבטא, שהוא בדוגמת רבי לוי יצחק מברדיצ'וב בדורו.
בשנת תרע"א נשלח ר' יענקל על ידי הרבי הרש"ב להיות רב בעיירה זוראוויץ', אך רוב זמנו לא היה בעיירה עקב כך שעסק בשליחויות של הרבי במסירות נפש. מספרים שבגלל העדרותו הרבה, חשבו התושבים לפטרו ממשרתו בתור רב, אך כיון שהוא כמעט ולא היה בעיירה, הם אף לא מצאו אותו כדי לפטרו...
ר' יענקל עסק בבניית מקוואות, יסוד תלמודי תורה, ודאג למשכורות למלמדים ולראשי ישיבות. כמו כן מסר דיווחים שוטפים לרבי הריי"צ על מצב המקוואות ובתי הכנסת בעיירות שונות. הצטיין מאוד במידת החסד שלו. מסופר על אחת מבנותיו, שבצעירותה אספה הרבה כסף ממשכורתה כדי לקנות לעצמה מעיל פרווה מעור יוקרתי. כשהיה לה את מלוא הסכום, אמר ר' יענקל לביתו: "בתי היקרה, הרי בשביל מה את צריכה מעיל, שיהיה לך חם, אז מה ההבדל אם הוא מעור של נמר שהוא עולה מחיר יקר, או עור פשוט שעולה מחיר זול בהרבה, אז תביאי לי את ההפרש ואני אתן אותו לאלמנות ועניים שיהיה להם מה לאכול". סיפרה הבת שהיה לה מאוד קשה אך בסוף השתכנעה ואביה לקח את הכסף וחילקו למלמדים, אלמנות וכו'.
אדמו"ר הריי"צ אמר עליו: "אם היו לי עשרים 'יענקלאך' הייתי כובש את רוסיה"[2].
בהתוועדות חג הפורים תרפ"ו שיבח אותו אדמו"ר הריי"צ על החיידר שהקים בו לומדים 222 ילדים, אך דחק בו לפתוח אותם עוד יותר ואמר לו: "רכ"ב זה טוב, אבל ריבותי"ם זה טוב עוד יותר"[3].
ר' יענקל היה מהעשרה שהרבי הריי"צ כרת עימם ברית שילכו אחריו בשליחויות וכו' באש ובמים.
במשך (בערך) כשישה שבועות בשלהי קיץ תרפ"ז שימש כמזכיר הרבי הריי"צ, שהיה אז במלחובקה.
כאשר חבירו הטוב החסיד ר' רפאל נחמן כהן, נשלח על ידי הק.ג.ב. לגלות בסיביר, ר' יענקל דאג מאוד למשפחתו. לדוגמה: בפסח הלך לביתו של ר' פולע וערך את הסדר לאשתו ולילדיו של ר' פולע, ורק אחר כך הלך לביתו לעשות את ה'סדר' עם משפחתו.
מכתב חסידי לחבר המתאר את אישיותו[עריכה | עריכת קוד מקור]
לפנינו קטע ממכתב מרתק ומרגש שכתב הרב יענקל זוראוויצער להרב פאלע כהן בעת היותו של ר' פולע בגלות בסיביר - מסמך מרתק ומחנך של אהבת רעים חסידית מופלאה: "... אוכל להתחלק פ"ש (=פרישת שלום) מביתך וב"ב יחי'. בפורים בעת הסעודה הייתי בביתך לקיים את דברי ימי הפורים במשתה ושמחה. הצנצנת [= הבקבוק] שהייתה מלאה נשאר רק מעט, להמתין עליך לגומרה בבואך בקרוב צלחה. רבקה שלך (=רעייתו של ר' רפאל נחמן) הייתה בהתעוררות של רוממות הרוח, של תקוה וביטחון חזק להשי"ת כי קרובה הישועה. חאשקע (מרת חסיה פריז) פרידקע (מרת פריידע סגל) וגיטעלע (מרת גיטה גנזבורג), וביותר, בנך יואל שי' (ר' יואל כהן), רננו ורקדו, והציור היה מעין התחלה של הרקודים והנגונים שינגנו וירקדו אי"ה בעת שעינינו תחזינה בשובך לביתך צלחה. מה אכתוב לך. עס האט זיך גיטרונקען און גיזונגען, און עס האט זיך גיטאנצט (=השתיה והשירה והריקודים היו כמו שבאו מעצמם). ומה נהדר היה מראה כהן, היינו פני בנך היקר יואלקע שי'. הד אדמימות נראתה בפניו, עיניו היו מפיקות אור של שמחה, משמחת יהודי שמח בשמחת פורים בלי שום טעם ודעת... והשי"ת יחזקך ויתן לך כח ועוז כמא' נותן ליעף כח, ובקרוב יוציאך להיגאל גאולה שלימה ולהתראות עם ב"ב יחד בשמחה רבה ושמחת עולם. כברכת אוהבך באהבה מעתה ועד עולם, יעקב זכרי'."
המאסר והרצח[עריכה | עריכת קוד מקור]
היה בין ה'מבוקשים' של הנ.ק.וו.ד. וניסו לעוצרו הרבה פעמים, אך בכל פעם שבאו לעוצרו הוא הוכיח להם שאין לו שום קשר למי שהם מחפשים, עד שבשנת תרצ"ה עצרוהו ושלחו אותו לקזחסטן ביחד עם ר' שלמה מטוסוב, ר' מאיר אבצן ועוד שלושה חסידים שהוא היה המבוגר ביניהם. היו שולחים לו דפים של דא"ח בתוך ספרי קריאה ברוסית. באחת הפעמים כשהוא עסוק בלימוד דא"ח, תפס אותו השומר והוא הופרד מחבריו. לאחר מספר ימים ראו אותו החסידים נוסע במכונית פתוחה בלי גג. כמה ימים לאחר מכן סיפרה אחת הגויות שעבדו שם, שהוא נהרג ביריה על קידוש ה', היה זה בקיץ תרח"צ.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
רעייתו בזיווג ראשון:
- מרת מרים רחל (בת ר' טובי' מרגולין)
בנו:
- ר' מנחם מענדל
- כלתו. מרת ציפה עלקא.
בנותיו:
- מרת פריידא רסקין (אשת ר' שאול).
- מרת בלומא גלפרין (אשת ר' שמעון).
- נכדו ר' ראובן גלפרין.
רעייתו בזיווג שני:
- מרת סימא קליבנוב (גיסתו של ר' יוחנן גורדון)
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- יוסף אשכנזי, אוצר החסידים - אישיותם ומשנתם החסידית של משפיעי חב"ד בברית המועצות ובפולין, בהוצאת חזק, תשע"ה
קישורים חיצוניים[עריכה | עריכת קוד מקור]
- הושיבני במחשכים . . כי אליך נשאתי נפשי, לקט אגרות ומכתבים ששיגר לידידיו - בתוך תשורה מנישואי משפחת זילברשטרום, שבט תשע"ז
- זכרונות נכדו הרה"ח הרה"ת ר' שלמה גאלפערין, בתוך תשורה מנישואי משפחות נכדיו חן-גרינברג, טבת תשפ"ב
מנין כריתת הברית | |
---|---|
| |
(לפי סדר האל"ף בי"ת) |
הערות שוליים
- ↑ נקרא כך על שם העיירה בה כיהן כרב זוראוויץ'
- ↑ מובא בליובאוויטש וחייליה עמ' 353.
- ↑ רשימת הדברים מההתוועדות. על יסוד לשון הפסוק בתהילים: "רכב אלוקים רבותים".