עשר ספירות הגנוזות: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) (←מקומם) |
||
(21 גרסאות ביניים של 13 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{סדר ההשתלשלות}} | {{סדר ההשתלשלות}} | ||
'''עשר ספירות הגנוזות''' | '''עשר ספירות הגנוזות''' הן העשר ספירות כפי שהן כלולות וגנוזות בדרגות העליונות. בפרטיות גם המצאותם של הספירות לאחרי הצמצום מכונה לפעמים "גנוזות" אולם שרשה הראשון הוא כפי שהן ב[[אור אין סוף]] שלפני הצמצום בדרגת ה"אור ששיער בעצמו" לאחרי "עלות הרצון" לעולמות.{{הערה|ראה [[המשך תער"ב]] חלק ראשון - ליל ב' דר"ה תער"ג}} ספירות אלו מהווות שורש ומקור ל[[עשר ספירות]] הגלויות ב[[עולמות]]. | ||
הכלל הוא ש"אין מציאות לגנוזות"<ref>ספר המאמרים תרנ"ט ע' קפז</ref> ובחסידות וקבלה כמה משלים למציאותם הרומזים לדרגות שונות בהם, המשל לעשר הספירות כפי שהן באור אין סוף לפני הצמצום הוא מ[[שמות]] כמו שם האדם שאין לו מציאות בנפש עצמה ואינה גילוי העלם.{{הערה|תורה אור פרשת ויחי (?) המשך תרס"ו מאמר כי עמך מקור חיים.}} והמצאתם מאין הוא על דרך ה"שבחים" שכנראה בחוש בכחם לגלות כוחות חדשים מעומק נפש האדם כך מציאותם של הספירות הגנוזות הוא מצד [[העלאת מ"ן]] (מיניה וביה{{הערה|צאינה וראינה רנ"ט.}}) | |||
==מקומם== | ==מקומם== | ||
מבואר ש[[כתר עליון]], שהוא ספירת ה[[כתר]] של [[עולם האצילות]], אינו בגדר [[עשר ספירות]] של עולם האצילות. | מקומן של עשר ספירות הגנוזות הוא ב[[טהירו עילאה]]. | ||
מבואר ש[[כתר עליון]], שהוא ספירת ה[[כתר]] של [[עולם האצילות]], אינו בגדר [[עשר ספירות]] של עולם האצילות. אפילו הבחינה התחתונה ב[[כתר עליון]] היא רק שרש הנאצלים בדקות גדולה מאוד, ומעלה ממהות ספירות דאצילות. עוד מבואר שעשר הספירות של [[כתר עליון]], הן של [[עתיק יומין]] והן של [[אריך אנפין]] הם בחינת עשר ספירות הגנוזות, שהם מקור ל[[עשר ספירות]] ד[[אצילות]]. | |||
עוד מבואר בפרטות ש[[כתר עליון]] הוא בבחינת [[ממוצע]] בין המאציל לנאצלים, והוא כולל את הבחינה האחרונה שבמאציל, ובחינה ראשונה שבנאצלים. ובחינה אחרונה שבמאציל הוא פנימיות כתר עליון, פרצוף [[עתיק יומין]], ועשר הספירות של [[עתיק יומין]] הוא בחינת עשר ספירות הגנוזות. | עוד מבואר בפרטות ש[[כתר עליון]] הוא בבחינת [[ממוצע]] בין המאציל לנאצלים, והוא כולל את הבחינה האחרונה שבמאציל, ובחינה ראשונה שבנאצלים. ובחינה אחרונה שבמאציל הוא פנימיות כתר עליון, פרצוף [[עתיק יומין]], ועשר הספירות של [[עתיק יומין]] הוא בחינת עשר ספירות הגנוזות. | ||
==ראה גם== | |||
* [[ספירות הגנוזות וספירות אין קץ]] | |||
==קישורים חיצוניים== | |||
*מאמר דיבור המתחיל [https://chabadlibrary.org/books/admur/mlukat/3/47/index.htm בשעה שעלה משה למרום תשכ"ה], ובמקורות שנסמנו שם (הערות 30; 47; 49) {{ספרייה}} | |||
{{ספירות}} | {{ספירות}} | ||
{{הערות שוליים | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה:ספירות]][[קטגוריה:עולם המלבוש]] | [[קטגוריה:ספירות]] | ||
[[קטגוריה:תורת החסידות]] | |||
[[קטגוריה:עולם המלבוש]] |
גרסה אחרונה מ־20:27, 18 באפריל 2024
עשר ספירות הגנוזות הן העשר ספירות כפי שהן כלולות וגנוזות בדרגות העליונות. בפרטיות גם המצאותם של הספירות לאחרי הצמצום מכונה לפעמים "גנוזות" אולם שרשה הראשון הוא כפי שהן באור אין סוף שלפני הצמצום בדרגת ה"אור ששיער בעצמו" לאחרי "עלות הרצון" לעולמות.[1] ספירות אלו מהווות שורש ומקור לעשר ספירות הגלויות בעולמות.
סדר השתלשלות |
---|
לפני הצמצום |
עצמות ומהות · מאור · אור אין סוף · עשר ספירות הגנוזות · יחיד · אחד ויחיד · קדמון · טהירו עילאה |
הצמצום והקו |
צמצום הראשון · טהירו תתאה · מקום פנוי · רשימו · נקודה קו שטח · קו וחוט · עגולים ויושר · אור מקיף · אור פנימי · ראש תוך סוף |
בי"ע דכללות |
אבי"ע (השתלשלות כללית)
אדם קדמון · עולם העקודים · עולם התוהו · אור ישר · אור חוזר · שם ע"ב · שם ס"ג · שם מ"ה · שם ב"ן |
אבי"ע דפרטות |
עולמות אצילות בריאה יצירה עשיה
עולם האצילות · עולם הבריאה · עולם היצירה · עולם העשייה · בי"ע · פרסא |
סוגי השתלשלות |
יש מאין · עילה ועלול · קפיצה ודילוג · אין ערוך |
הכלל הוא ש"אין מציאות לגנוזות"[2] ובחסידות וקבלה כמה משלים למציאותם הרומזים לדרגות שונות בהם, המשל לעשר הספירות כפי שהן באור אין סוף לפני הצמצום הוא משמות כמו שם האדם שאין לו מציאות בנפש עצמה ואינה גילוי העלם.[3] והמצאתם מאין הוא על דרך ה"שבחים" שכנראה בחוש בכחם לגלות כוחות חדשים מעומק נפש האדם כך מציאותם של הספירות הגנוזות הוא מצד העלאת מ"ן (מיניה וביה[4])
מקומםעריכה
מקומן של עשר ספירות הגנוזות הוא בטהירו עילאה.
מבואר שכתר עליון, שהוא ספירת הכתר של עולם האצילות, אינו בגדר עשר ספירות של עולם האצילות. אפילו הבחינה התחתונה בכתר עליון היא רק שרש הנאצלים בדקות גדולה מאוד, ומעלה ממהות ספירות דאצילות. עוד מבואר שעשר הספירות של כתר עליון, הן של עתיק יומין והן של אריך אנפין הם בחינת עשר ספירות הגנוזות, שהם מקור לעשר ספירות דאצילות.
עוד מבואר בפרטות שכתר עליון הוא בבחינת ממוצע בין המאציל לנאצלים, והוא כולל את הבחינה האחרונה שבמאציל, ובחינה ראשונה שבנאצלים. ובחינה אחרונה שבמאציל הוא פנימיות כתר עליון, פרצוף עתיק יומין, ועשר הספירות של עתיק יומין הוא בחינת עשר ספירות הגנוזות.
ראה גםעריכה
קישורים חיצונייםעריכה
- מאמר דיבור המתחיל בשעה שעלה משה למרום תשכ"ה, ובמקורות שנסמנו שם (הערות 30; 47; 49) באתר ספריית חב"ד ליובאוויטש
הערות שוליים
- ↑ ראה המשך תער"ב חלק ראשון - ליל ב' דר"ה תער"ג
- ↑ ספר המאמרים תרנ"ט ע' קפז
- ↑ תורה אור פרשת ויחי (?) המשך תרס"ו מאמר כי עמך מקור חיים.
- ↑ צאינה וראינה רנ"ט.