משה צבי נאה (פתח תקווה): הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – "נשא את" ב־"נשא את") |
ברכת הגאולה (שיחה | תרומות) מ (הוספת קטגוריה:בוגרי ישיבת קמניץ באמצעות HotCat) |
||
(11 גרסאות ביניים של 7 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{פירוש נוסף|נוכחי=רב [[בית הכנסת]] חב"ד ב[[פתח תקווה]]|אחר=פירוש אחר|ראו=[[משה צבי נאה (פירושונים)]]}} | {{פירוש נוסף|נוכחי=רב [[בית הכנסת]] חב"ד ב[[פתח תקווה]]|אחר=פירוש אחר|ראו=[[משה צבי נאה (פירושונים)]]}} | ||
הרב '''משה צבי נאה''' ([[ב' כסלו]] [[תרפ"ו]]-[[ג' אדר|ג' אדר ראשון]] [[תש"ס]]) היה רב בית כנסת חב"ד ב[[פתח | [[קובץ:משה צבי נאה פ"ת.jpeg|250px|ממוזער|שמאל|הרב משה צבי נאה עובר לפני [[הרבי]]]] | ||
הרב '''משה צבי נאה''' ([[ב' כסלו]] [[תרפ"ו]]-[[ג' אדר|ג' אדר ראשון]] [[תש"ס]]) היה רב [[בית כנסת צמח צדק (פתח תקווה)|בית כנסת צמח צדק]] חב"ד ב[[פתח תקווה]], ומחשובי חסידי חב"ד בעיר. | |||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
שורה 15: | שורה 16: | ||
בזכות ידיעותיו המקיפות ומרצו הרב, תרם רבות לחיזוק היהדות בעיר, ונרתם לעזרה בכל הנצרך בביצור חומות הכשרות והטהרה בעיר. | בזכות ידיעותיו המקיפות ומרצו הרב, תרם רבות לחיזוק היהדות בעיר, ונרתם לעזרה בכל הנצרך בביצור חומות הכשרות והטהרה בעיר. | ||
לאחר פטירת הרב [[יהושע מררי]], התמנה למלא את מקומו כרב [[בית | לאחר פטירת הרב [[יהושע מררי]], התמנה למלא את מקומו כרב [[בית כנסת צמח צדק (פתח תקווה)|בית כנסת צמח צדק]] חב"ד ב[[פתח תקווה]]. | ||
לאחר [[מלחמת ששת הימים]] פעל לאיתור קבריהם של בעל התורת חסד וזקנו הרב מנחם מענדל נאה וכן קברים נוספים של חסידי חב"ד שנהרסו במהלך שנות שליטת הירדנים במקום ושוקמו ביוזמתו. | לאחר [[מלחמת ששת הימים]] פעל לאיתור קבריהם של בעל התורת חסד וזקנו הרב מנחם מענדל נאה וכן קברים נוספים של חסידי חב"ד שנהרסו במהלך שנות שליטת הירדנים במקום ושוקמו ביוזמתו. | ||
שורה 32: | שורה 33: | ||
*בנו, ר' יוסף יצחק נאה - בני ברק | *בנו, ר' יוסף יצחק נאה - בני ברק | ||
*בנו, ר' אברהם חיים נאה - חיפה | *בנו, ר' אברהם חיים נאה - חיפה | ||
*בנו, ר' מנחם מענדל נאה - | *בנו, ר' מנחם מענדל נאה - לונדון | ||
*בתו מרת דבורה, רעיית ר' | *בתו מרת דבורה, רעיית ר' אלון גורן | ||
*בתו מרת חווה שושנה | *בתו מרת חווה שושנה | ||
*בתו מרת מלכה, רעיית ר' אליהו וינברג | *בתו מרת מלכה, רעיית ר' אליהו וינברג | ||
שורה 42: | שורה 43: | ||
{{מיון רגיל:נאה, משה צבי}} | {{מיון רגיל:נאה, משה צבי}} | ||
[[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | [[קטגוריה:חסידים מתקופת אדמו"ר הריי"צ]] | ||
[[קטגוריה:חסידים | [[קטגוריה:חסידים בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | ||
[[קטגוריה:רבני חב"ד | [[קטגוריה:רבני חב"ד בתקופת אדמו"ר שליט"א]] | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:בוגרי אחי תמימים תל אביב]] | ||
[[קטגוריה:אישים בפתח תקווה]] | |||
[[קטגוריה:משפחת נאה]] | [[קטגוריה:משפחת נאה]] | ||
[[קטגוריה:אישים הטמונים בהר הזיתים]] | [[קטגוריה:אישים הטמונים בהר הזיתים]] | ||
[[קטגוריה:אישים שנפטרו בשנת תש"ס]] | |||
[[קטגוריה:אישים שנולדו בשנת תרפ"ו]] | |||
[[קטגוריה:בוגרי ישיבת קמניץ]] |
גרסה אחרונה מ־00:52, 11 באפריל 2024
![](/images/thumb/9/9b/%D7%9E%D7%A9%D7%94_%D7%A6%D7%91%D7%99_%D7%A0%D7%90%D7%94_%D7%A4%22%D7%AA.jpeg/250px-%D7%9E%D7%A9%D7%94_%D7%A6%D7%91%D7%99_%D7%A0%D7%90%D7%94_%D7%A4%22%D7%AA.jpeg)
הרב משה צבי נאה (ב' כסלו תרפ"ו-ג' אדר ראשון תש"ס) היה רב בית כנסת צמח צדק חב"ד בפתח תקווה, ומחשובי חסידי חב"ד בעיר.
תולדות חיים[עריכה | עריכת קוד מקור]
נולד בב' כסלו תרפ"ו לאביו הרב אברהם חיים נאה ולאמו מרת דבורה, וכנכד לרב שאול יצחק פניגשטיין מייסד שכונת בתי ורשה ביפו, ולרב מנחם מענדל נאה מחשובי רבני חב"ד בחברון. בשעת הברית נקרא על שם זקנו מצד אביו, הרב משה צבי נאה רבה של קאליסק.
התחנך בילדותו במוסדות 'חיי עולם' אצל הרב חיים חייקל מילצקי והרב פנחס מנחם אלתר (לימים האדמו"ר מגור).
בשנות בחרותו למד בישיבת קמניץ ובישיבת כפר חסידים, ובשנת תש"ה עבר ללמוד בישיבת תומכי תמימים תל אביב אצל הרב חיים שאול ברוק.
בחודש שבט תשי"ב נשא את רעייתו מרת דינה בת החסיד ר' יצחק משה שיף מטבריה, והתיישב בפתח תקווה.
בתחילה שימש כמחנך בבית הספר 'שארית ישראל', כשבמקביל עסק בניקור בהמות והכשרתם.
בזכות ידיעותיו המקיפות ומרצו הרב, תרם רבות לחיזוק היהדות בעיר, ונרתם לעזרה בכל הנצרך בביצור חומות הכשרות והטהרה בעיר.
לאחר פטירת הרב יהושע מררי, התמנה למלא את מקומו כרב בית כנסת צמח צדק חב"ד בפתח תקווה.
לאחר מלחמת ששת הימים פעל לאיתור קבריהם של בעל התורת חסד וזקנו הרב מנחם מענדל נאה וכן קברים נוספים של חסידי חב"ד שנהרסו במהלך שנות שליטת הירדנים במקום ושוקמו ביוזמתו.
השקיע רבות במחקר ואיסוף שמועות ואנקדוטות מחיי זקניו למשפחת נאה, ובשנת תשכ"ו העביר באמצעות שלוחו של הרבי לאיסוף תכריכי כתבי יד, הרב משה פנחס כ"ץ, את ה'הנחות' שכתב זקנו הרב דובער קאליסקער אל הרבי.
בשנת תשל"ח הדפיס את ספרו 'נחמו עמי' על הלכות אבלות, שזכה לשבחים רבים מחשובי פוסקי הדור, וזכה להגהתו המדוקדקת של הגאון הרב שלמה זלמן אויערבך. ספר זה הפך לספר יסוד לכל העוסקים בדיני אבלות וטהרה.
בשנת תשל"ט ההדיר את ספרי אביו והוסיף בהם מספר הוספות.
נפטר בג' אדר ראשון תש"ס.
על פי צוואתו, נטמן בבית העלמין הר הזיתים על יד סבו הרב שאול יצחק פניגשטיין.
משפחתו[עריכה | עריכת קוד מקור]
- בנו, ר' יוסף יצחק נאה - בני ברק
- בנו, ר' אברהם חיים נאה - חיפה
- בנו, ר' מנחם מענדל נאה - לונדון
- בתו מרת דבורה, רעיית ר' אלון גורן
- בתו מרת חווה שושנה
- בתו מרת מלכה, רעיית ר' אליהו וינברג
לקריאה נוספת[עריכה | עריכת קוד מקור]
- שניאור ברגר, נודע בשיעורים