אגרת התשובה - פרק ב': הבדלים בין גרסאות בדף
קפיצה לניווט
קפיצה לחיפוש
אין תקציר עריכה |
|||
(14 גרסאות ביניים של 9 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{תניא}} | {{תניא}} | ||
'''פרק ב''' | '''פרק ב - חביב לפניו כקודם החטא''' | ||
==מבוא לפרק== | ==מבוא לפרק== | ||
לאחר שהתבאר [[אגרת התשובה - פרק א'|בפרק הקודם]] שתשובה היא '''עזיבת''' החטא וכפרה '''תיקון''' החטא, מבאר שישנו שלב נוסף בתשובה: '''להיות חביב לפניו כקודם החטא'''. | |||
==גוף הפרק== | ==גוף הפרק== | ||
{{פרק תניא|פרק=ב|טקסט הפרק={{ספר התניא/אגרת התשובה - פרק ב'}}}} | {{פרק תניא|פרק=ב|טקסט הפרק={{ספר התניא/אגרת התשובה - פרק ב'}}}} | ||
==סיכום הפרק== | ==סיכום הפרק== | ||
כדי להיות חביב לפניו ית' כקודם החטא (שיחזור ויתגלה האלוקות בנפשו) לא מספיק שימחל העוון (על ידי תשובה וכפרה), אלא צריך גם להביא דורון (מתנה, קרבן עולה). | |||
והיום (במקום הקרבן), יש לצומות ותעניות מעלה ו"סגולה נפלאה" לגלות בנפש את הרצון העליון ברוך הוא, כמו הקרבן שנאמר בו "ריח ניחוח לה'". | |||
==מושגים יסודיים בפרק== | ==מושגים יסודיים בפרק== | ||
*[[תענית]] | *[[תענית]] | ||
{{ש}}{{ש}} | |||
==עמודים מקוריים בתניא== | |||
<gallery widths="250px" heights="300px"> | |||
קובץ:תניא צא2 (Small).jpg|עמוד 1 | |||
קובץ:תניא צב1 (Small).jpg|עמוד 2 | |||
</gallery> | |||
{{סדרה|הקודם=[[אגרת התשובה - פרק א'|פרק א']]|הבא=[[אגרת התשובה - פרק ג'|פרק ג']]}} | {{סדרה|הקודם=[[אגרת התשובה - פרק א'|פרק א']]|רשימה=פרקי [[אגרת התשובה]]|הבא=[[אגרת התשובה - פרק ג'|פרק ג']]}} | ||
[[קטגוריה:אגרת התשובה - תניא]] | [[קטגוריה:אגרת התשובה - תניא]] |
גרסה אחרונה מ־08:15, 28 ביוני 2023
ספר התניא |
---|
דף השער וההקדמה |
דף השער · הסכמה א' · הסכמה ב' · הסכמה ג' · הקדמת המלקט |
ליקוטי אמרים |
א' · ב' · ג' · ד' · ה' · ו' · ז' · ח' · ט' · י' · י"א · י"ב · י"ג · י"ד · ט"ו · ט"ז · י"ז · י"ח · י"ט · כ' · כ"א · כ"ב · כ"ג · כ"ד · כ"ה · כ"ו · כ"ז · כ"ח · כ"ט · ל' · ל"א · ל"ב · ל"ג · ל"ד · ל"ה · ל"ו · ל"ז · ל"ח · ל"ט · מ' · מ"א · מ"ב · מ"ג · מ"ד · מ"ה · מ"ו · מ"ז · מ"ח · מ"ט · נ' · נ"א · נ"ב · נ"ג |
שער היחוד והאמונה |
הקדמה - חינוך קטן |
א' · ב' · ג' · ד' · ה' · ו' · ז' · ח' · ט' · י' · י"א · י"ב |
אגרת התשובה |
א' · ב' · ג' · ד' · ה' · ו' · ז' · ח' · ט' · י' · י"א · י"ב |
אגרת הקודש |
א' · ב' · ג' · ד' · ה' · ו' · ז' · ח' · ט' · י' · י"א · י"ב · י"ג · י"ד · ט"ו · ט"ז · י"ז · י"ח · י"ט · כ' · כ"א · כ"ב · כ"ג · כ"ד · כ"ה · כ"ו · כ"ז · כ"ח · כ"ט · ל' · ל"א · ל"ב |
קונטרס אחרון |
א' · ב' · ג' · ד' · ה' · ו' · ז' · ח' · ט' |
פרק ב - חביב לפניו כקודם החטא
מבוא לפרק[עריכה | עריכת קוד מקור]
לאחר שהתבאר בפרק הקודם שתשובה היא עזיבת החטא וכפרה תיקון החטא, מבאר שישנו שלב נוסף בתשובה: להיות חביב לפניו כקודם החטא.
גוף הפרק[עריכה | עריכת קוד מקור]
פרק ב |
---|
פרק ב אך כל זה לענין כפרה ומחילת העון שנמחל לו לגמרי מה שעבר על מצות המלך כשעשה תשובה שלימה, ואין מזכירין לו דבר וחצי דבר ביום הדין לענשו על זה ח"ו בעולם הבא ונפטר לגמרי מן הדין בעולם הבא. אמנם שיהיה לרצון לפני ה' ומרוצה וחביב לפניו יתברך כקודם החטא להיות נחת רוח לקונו מעבודתו. היה צריך להביא קרבן עולה אפילו על מצוות עשה קלה שאין בה כרת ומיתת ב"ד, כמו שדרשו רז"ל בת"כ על פסוק ונרצה לו וכדאיתא בגמרא פ"ק דזבחים דעולה מכפרת על מצוות עשה והיא דורון לאחר שעשה תשובה ונמחל לו העונש. וכאדם שסרח במלך ופייסו על ידי פרקליטין ומחל לו. אף על פי כן שולח דורון ומנחה לפניו שיתרצה לו לראות פני המלך (ולשון מכפרת וכן מ"ש בתורה ונרצה לו לכפר עליו אין זו כפרת נפשו אלא לכפר לפני ה' להיות נחת רוח לקונו כדאיתא שם בגמ', וכמו שכתוב תמים יהיה לרצון). ועכשיו שאין לנו קרבן להפיק רצון מה' התענית הוא במקום קרבן, כמו שכתוב בגמרא שיהא מיעוט חלבי ודמי שנתמעט כאלו הקרבתי לפניך וכו'. ולכן מצינו בכמה תנאים ואמוראים שעל דבר קל היו מתענים תעניות הרבה מאד, כמו רבי אלעזר בן עזריה שהיה מתיר שתהא פרה יוצאה ברצועה שבין קרניה בשבת וחכמים אוסרים ופעם אחת יצאה כן פרתו של שכנתו ולא מיחה בה והושחרו שיניו מפני הצומות על שלא קיים דברי חביריו. וכן רבי יהושע שאמר בושני מדבריכם בית שמאי, והושחרו שיניו מפני הצומות. ורב הונא פעם אחת נתהפכה לו רצועה של תפילין, והתענה מ' צומות. וכהנה רבות. ועל יסוד זה לימד האריז"ל לתלמידיו על פי חכמת האמת מספר הצומות לכמה עונות וחטאים אף שאין בהן כרת ולא מיתה בידי שמים כמו על הכעס קנ"א תעניות וכו'. ואפילו על איסור דרבנן כמו סתם יינם, יתענה ע"ג תעניות וכו' וכן על ביטול מצוות עשה דרבנן כמו תפלה יתענה ס"א תעניות וכו', ודרך כלל סוד התענית היא סגולה נפלאה להתגלות רצון העליון ברוך הוא, כמו הקרבן שנאמר בו ריח ניחוח לה'. וכמו שכתוב בישעיה הלזה תקרא צום ויום רצון לה' מכלל שהצום הנרצה הוא יום רצון: |
סיכום הפרק[עריכה | עריכת קוד מקור]
כדי להיות חביב לפניו ית' כקודם החטא (שיחזור ויתגלה האלוקות בנפשו) לא מספיק שימחל העוון (על ידי תשובה וכפרה), אלא צריך גם להביא דורון (מתנה, קרבן עולה).
והיום (במקום הקרבן), יש לצומות ותעניות מעלה ו"סגולה נפלאה" לגלות בנפש את הרצון העליון ברוך הוא, כמו הקרבן שנאמר בו "ריח ניחוח לה'".
מושגים יסודיים בפרק[עריכה | עריכת קוד מקור]
עמודים מקוריים בתניא[עריכה | עריכת קוד מקור]
-
עמוד 1
-
עמוד 2
הקודם: פרק א' |
פרקי אגרת התשובה | הבא: פרק ג' |