אסרו חג: הבדלים בין גרסאות בדף
כתית למאור (שיחה | תרומות) מ (removed Category:חגים וזמנים; added Category:שלוש רגלים using HotCat) |
מ (החלפת טקסט – "תהילים" ב־"תהלים") |
||
(גרסת ביניים אחת של אותו משתמש אינה מוצגת) | |||
שורה 3: | שורה 3: | ||
== מקור השם == | == מקור השם == | ||
מקור השם הוא על פי לשון הפסוק: "איסרו חג בעבותים, עד קרנות המזבח{{ | מקור השם הוא על פי לשון הפסוק: "איסרו חג בעבותים, עד קרנות המזבח{{הערה|[[תהלים]] קיח, כז}}". שפשוטו - קישרו את [[קרבן]] החג בשלשלאות סמוך לפינות ה[[מזבח]] (כדי שיהיה מוכן לצורך [[זריקת הדם]]). [[חז"ל]] דרשו על פסוק זה ש"כל העושה איסור (תוספת) לחג במאכל ושתייה, מעלה עליו הכתוב כאילו בנה מזבח והקריב עליו קורבן{{הערה|[[מסכת סוכה]] מה, עמוד ב'}}". | ||
== הלכות ומנהגי חב"ד ביום== | == הלכות ומנהגי חב"ד ביום== | ||
*אין צמים ואין אומרים תחנון. | *אין צמים ואין אומרים תחנון. | ||
*פוסק [[אדמו"ר הזקן]] יש להרבות בסעודה ביום זה{{ | *פוסק [[אדמו"ר הזקן]] יש להרבות בסעודה ביום זה{{הערה|[[שולחן ערוך]] סימן תכט סעיף י"ז}}. | ||
*ביום זה מתקיים, על-פי הוראת [[הרבי]] [[כינוס תורה]]. | *ביום זה מתקיים, על-פי הוראת [[הרבי]] [[כינוס תורה]]. | ||
גרסה אחרונה מ־05:54, 31 באוגוסט 2020
אסרו חג הוא היום שלאחר החג האחרון בשלושת הרגלים. בעוד שבחוץ לארץ ביום זה ניחוג יום טוב שני של גלויות, הרי בארץ ישראל מצויין היום כאיסרו חג.
![](/images/thumb/d/d3/%D7%9B%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%A1_%D7%AA%D7%95%D7%A8%D7%94.jpg/250px-%D7%9B%D7%99%D7%A0%D7%95%D7%A1_%D7%AA%D7%95%D7%A8%D7%94.jpg)
מקור השםעריכה
מקור השם הוא על פי לשון הפסוק: "איסרו חג בעבותים, עד קרנות המזבח[1]". שפשוטו - קישרו את קרבן החג בשלשלאות סמוך לפינות המזבח (כדי שיהיה מוכן לצורך זריקת הדם). חז"ל דרשו על פסוק זה ש"כל העושה איסור (תוספת) לחג במאכל ושתייה, מעלה עליו הכתוב כאילו בנה מזבח והקריב עליו קורבן[2]".
הלכות ומנהגי חב"ד ביוםעריכה
- אין צמים ואין אומרים תחנון.
- פוסק אדמו"ר הזקן יש להרבות בסעודה ביום זה[3].
- ביום זה מתקיים, על-פי הוראת הרבי כינוס תורה.