אריה: הבדלים בין גרסאות בדף
מ (החלפת טקסט – " > " ב־",") |
(שחזור) |
||
(22 גרסאות ביניים של 9 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{עריכה|תורני}} | |||
[[קובץ:אריה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|אריה]] | [[קובץ:אריה.jpg|שמאל|ממוזער|250px|אריה]] | ||
'''האריה''' הוא חיה [[ | '''האריה''' הוא חיה טורפת גדולה ממשפחת החתוליים, ונחשבת על פי ההלכה ל[[חיה טמאה]]. האריה נחשב למלך החיות{{הערה|בבלי חגיגה יג, ב.}}, גיבור{{הערה|משלי ל, ל. אבות ה, כ.}} אך ביישן{{הערה|פרקי דרבי אליעזר פרק לא.}}. | ||
בכך שהאריה חיה טמאה, נראה כי נפילתו ל[[קליפה]] היא למטה מה'''שור''' שהוא בהמה טהורה. | בכך שהאריה חיה טמאה, נראה כי נפילתו ל[[קליפה]] היא למטה מה'''שור''' שהוא [[בהמה]] טהורה. | ||
לעומת זאת, ב[[מרכבה]] העליונה נהפוך הוא, פני האריה הם אל הימין, שהיא דרגה גבוהה יותר מה[[שור]], והיא מורה על בחינת האהבה. | לעומת זאת, ב[[מרכבה]] העליונה נהפוך הוא, פני האריה הם אל הימין, שהיא דרגה גבוהה יותר מה[[שור]], והיא מורה על בחינת האהבה. | ||
מכאן נלקח ההסבר הידוע ב[[תורת החסידות]] ש"כל הגבוה יותר נופל למטה יותר".{{הערה|1= [[אדמו"ר הצמח צדק]], [[אור התורה]], במדבר כרך ג פרשת חקת, ביאור הדברים,תתנב.}}. | מכאן נלקח ההסבר הידוע ב[[תורת החסידות]] ש"כל הגבוה יותר נופל למטה יותר".{{הערה|1= [[אדמו"ר הצמח צדק]], [[אור התורה]], במדבר כרך ג פרשת חקת, ביאור הדברים, תתנב.}}. | ||
האריה כובש את רצונותיו, היפך בחינת ה"רצוא" של [[צבי]]{{הערה|1=[http://chabadlibrarybooks.com/pdfpager.aspx?req=15886&hilite=3aebb142-8814-4d1f-90b8-c922fe63646c&st=%D7%94%D7%9E%D7%95%D7%93%D7%A2%D7%99&pgnum=222 | האריה כובש את רצונותיו, היפך בחינת ה"רצוא" של [[צבי]]{{הערה|1=[http://chabadlibrarybooks.com/pdfpager.aspx?req=15886&hilite=3aebb142-8814-4d1f-90b8-c922fe63646c&st=%D7%94%D7%9E%D7%95%D7%93%D7%A2%D7%99&pgnum=222 רשימות הרבי חוברת ו'].}} | ||
== פני אריה == | == פני אריה == | ||
שורה 19: | שורה 20: | ||
פני אריה הוא אחד מן [[חיות הקודש]] הנושא את המרכבה, וענינו הוא עבודתו בבחינת [[אהבה]]. שאריה הוא [[אותיות]] ראיה, שהוא ענין של התקרבות בדרך חיבה. ולכן היה פני אריה לכיוון דרום, שענין דרום הוא ספירת ה[[חסד]]. ואף בארבעת הדגלים, המכוונים כנגד ארבעה חיות שבמרכבה, מכוון כנגד דגל מחנה ראובן, שאף הוא בבחינה אהבה. עוד מבואר שראיה הוא ענין ה[[חכמה]], והוא מתלבש ב[[ימין]] במידת ה[[חסד]]. | פני אריה הוא אחד מן [[חיות הקודש]] הנושא את המרכבה, וענינו הוא עבודתו בבחינת [[אהבה]]. שאריה הוא [[אותיות]] ראיה, שהוא ענין של התקרבות בדרך חיבה. ולכן היה פני אריה לכיוון דרום, שענין דרום הוא ספירת ה[[חסד]]. ואף בארבעת הדגלים, המכוונים כנגד ארבעה חיות שבמרכבה, מכוון כנגד דגל מחנה ראובן, שאף הוא בבחינה אהבה. עוד מבואר שראיה הוא ענין ה[[חכמה]], והוא מתלבש ב[[ימין]] במידת ה[[חסד]]. | ||
פני אריה שב[[מרכבה דעשיה]] הוא מקור לכל החיות של עולם הזה. ומבואר, שמצד מעלתו הגבוהה של פני אריה, שפני אריה אל הימין גבוה יותר מ[[פני שור]] שאל שמאל, משום כך דווקא מתלבש למטה באריה, שהוא חיה טמאה. שמצד מעלתו לא היה יכול לירד כל כך, מה שאין כן ב[[פני שור]], שמהם נמשך שור שהוא חיה טהורה. | פני אריה שב[[מרכבה דעשיה]] הוא מקור לכל החיות של עולם הזה. ומבואר, שמצד מעלתו הגבוהה של פני אריה, שפני אריה אל הימין גבוה יותר מ[[פני שור]] שאל שמאל, משום כך דווקא מתלבש למטה באריה, שהוא חיה טמאה. שמצד מעלתו לא היה יכול לירד כל כך, מה שאין כן ב[[פני שור]], שמהם נמשך [[שור]] שהוא חיה טהורה. | ||
פני אריה שבמרכבה הוא אריה דאכיל קורבנין, שבזמן [[בית המקדש]] היה יורד ומעלה את הקרבן. | פני אריה שבמרכבה הוא אריה דאכיל קורבנין, שבזמן [[בית המקדש]] היה יורד ומעלה את הקרבן. | ||
הפסוק "פני אריה אל הימין" המוזכר במרכבה, מוזכר רבות בספרי החסידות, ומפורשים בו פירושים רבים. | הפסוק "פני אריה אל הימין" המוזכר במרכבה, מוזכר רבות בספרי החסידות, ומפורשים בו פירושים רבים. | ||
===אהבה ויראה=== | |||
*[[כנסת ישראל]] נקראת בשם "תבל", מכיון שתבל הוא בגימטריא ב' פעמים אריה. אריה רומז על בחינת ה[[אהבה]] וכנאמר בפסוק "פני האריה אל הימין", וכן רומז על בחינת היראה - שכן הוא גם כן [[אותיות]] [[יראה]]. על ידי שתי בחינות אלו שהם [[ביטול היש]], היא נעשית כלי ראוי, ונקראת "ארץ חפץ".{{הערה|1=[[אור התורה]] חלק ב' [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31646&hilite=2de7ccdd-bce9-450b-8c3d-e6f8bd182daa&st=%D7%90%D7%A8%D7%99%D7%94 עמ' ב'תתס]}} | |||
אודות כך מסופר כי כאשר הלך הבעל שם טוב ביער, שאג לנגדו אריה. הבעל שם טוב התבונן בכך שאריה אותיות יראה, והתעטף ביראה עילאה וכך ניגש להתפלל [[מנחה]], ובסיימו להתפלל, מצא את האריה קרוע לגזרים{{הערה|פרי ישע אהרן דף כ"ז}}. | |||
את הפסוק "פני אריה אל הימין" מפרש אדמו"ר הצמח צדק: אריה הוא [[אותיות]] ראיה, שיהיה בבחינת "לאסתכלא ביקרא דמלכא" - ידיעת האלוקות בבחינת גילוי ולא ידיעה בעלמא, ועל ידי כך - "אל הימין" - מעורר את בחינת ה[[אהבה]] הרמוזה בימין{{הערה|1= שם [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31646&hilite=2de7ccdd-bce9-450b-8c3d-e6f8bd182daa&st=%u05d0%u05e8%u05d9%u05d4 עמ' ב'תתעח]}}. על ידי ה[[התבוננות]] של אריה - ה[[אהבה]] הנרמזת ב"אל הימין", על ידי כך נמשכת בחינת ה[[גבורה]], שהרי אריה הוא בגימטריא גבורה, ועל ידה מתגבר האדם על תאוות [[נפש]] הבהמית שלו ומגרשם וזאת על ידי כח ה[[ספירת הגבורה|גבורה]] הנמשך מה[[בינה]].{{הערה|1=[[אור התורה]] בראשית [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=31656&hilite=b1828ec2-ac31-4e1d-8c41-0e65b92b459a&st=%D7%90%D7%A8%D7%99%D7%94&pgnum=304 עמ' 1236].}}. | |||
במעשה ה[[קרבנות]] יורד פני נשר ומקבל את כל תורין ובני יונה. | במעשה ה[[קרבנות]] יורד פני נשר ומקבל את כל תורין ובני יונה. | ||
שורה 36: | שורה 38: | ||
*[[פני שור]] | *[[פני שור]] | ||
{{הערות שוליים}} | {{הערות שוליים}} | ||
[[קטגוריה: | [[קטגוריה:בעלי חיים]] |
גרסה אחרונה מ־15:01, 4 במרץ 2024
![]() |
ערך זה זקוק לעריכה: הסיבה לכך היא: תורני. | ||
אתם מוזמנים לסייע ולתקן את הבעיות, אך אנא אל תורידו את ההודעה כל עוד לא תוקן הדף. אם אתם סבורים כי אין בדף בעיה, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |
האריה הוא חיה טורפת גדולה ממשפחת החתוליים, ונחשבת על פי ההלכה לחיה טמאה. האריה נחשב למלך החיות[1], גיבור[2] אך ביישן[3].
![](/images/thumb/7/75/%D7%90%D7%A8%D7%99%D7%94.jpg/250px-%D7%90%D7%A8%D7%99%D7%94.jpg)
בכך שהאריה חיה טמאה, נראה כי נפילתו לקליפה היא למטה מהשור שהוא בהמה טהורה.
לעומת זאת, במרכבה העליונה נהפוך הוא, פני האריה הם אל הימין, שהיא דרגה גבוהה יותר מהשור, והיא מורה על בחינת האהבה.
מכאן נלקח ההסבר הידוע בתורת החסידות ש"כל הגבוה יותר נופל למטה יותר".[4].
פני אריהעריכה
ערך מורחב – מרכבה |
פני אריה הוא אחד מן חיות הקודש הנושא את המרכבה. ענינו הוא שפני אריה אל הימין, שהוא בבחינה של מחנה מיכאל, שהם המלאכים העובדים את ה' בבחינת אהבה.
ענינועריכה
פני אריה הוא אחד מן חיות הקודש הנושא את המרכבה, וענינו הוא עבודתו בבחינת אהבה. שאריה הוא אותיות ראיה, שהוא ענין של התקרבות בדרך חיבה. ולכן היה פני אריה לכיוון דרום, שענין דרום הוא ספירת החסד. ואף בארבעת הדגלים, המכוונים כנגד ארבעה חיות שבמרכבה, מכוון כנגד דגל מחנה ראובן, שאף הוא בבחינה אהבה. עוד מבואר שראיה הוא ענין החכמה, והוא מתלבש בימין במידת החסד.
פני אריה שבמרכבה דעשיה הוא מקור לכל החיות של עולם הזה. ומבואר, שמצד מעלתו הגבוהה של פני אריה, שפני אריה אל הימין גבוה יותר מפני שור שאל שמאל, משום כך דווקא מתלבש למטה באריה, שהוא חיה טמאה. שמצד מעלתו לא היה יכול לירד כל כך, מה שאין כן בפני שור, שמהם נמשך שור שהוא חיה טהורה.
פני אריה שבמרכבה הוא אריה דאכיל קורבנין, שבזמן בית המקדש היה יורד ומעלה את הקרבן. הפסוק "פני אריה אל הימין" המוזכר במרכבה, מוזכר רבות בספרי החסידות, ומפורשים בו פירושים רבים.
אהבה ויראהעריכה
- כנסת ישראל נקראת בשם "תבל", מכיון שתבל הוא בגימטריא ב' פעמים אריה. אריה רומז על בחינת האהבה וכנאמר בפסוק "פני האריה אל הימין", וכן רומז על בחינת היראה - שכן הוא גם כן אותיות יראה. על ידי שתי בחינות אלו שהם ביטול היש, היא נעשית כלי ראוי, ונקראת "ארץ חפץ".[6]
אודות כך מסופר כי כאשר הלך הבעל שם טוב ביער, שאג לנגדו אריה. הבעל שם טוב התבונן בכך שאריה אותיות יראה, והתעטף ביראה עילאה וכך ניגש להתפלל מנחה, ובסיימו להתפלל, מצא את האריה קרוע לגזרים[7].
את הפסוק "פני אריה אל הימין" מפרש אדמו"ר הצמח צדק: אריה הוא אותיות ראיה, שיהיה בבחינת "לאסתכלא ביקרא דמלכא" - ידיעת האלוקות בבחינת גילוי ולא ידיעה בעלמא, ועל ידי כך - "אל הימין" - מעורר את בחינת האהבה הרמוזה בימין[8]. על ידי ההתבוננות של אריה - האהבה הנרמזת ב"אל הימין", על ידי כך נמשכת בחינת הגבורה, שהרי אריה הוא בגימטריא גבורה, ועל ידה מתגבר האדם על תאוות נפש הבהמית שלו ומגרשם וזאת על ידי כח הגבורה הנמשך מהבינה.[9].
במעשה הקרבנות יורד פני נשר ומקבל את כל תורין ובני יונה.