31,099
עריכות
(←משפחתו) |
|||
(29 גרסאות ביניים של 13 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{לעריכה}} | {{לעריכה}} | ||
[[קובץ:מרדכי אייזיק חודקוב.JPG|שמאל|ממוזער|250px|הרב חדקוב צועד לצידו של הרבי (ימין) במעמד [[קבלת פנים (חתונה)|קבלת פנים]]]] | [[קובץ:מרדכי אייזיק חודקוב.JPG|שמאל|ממוזער|250px|הרב חדקוב צועד לצידו של הרבי (ימין) במעמד [[קבלת פנים (חתונה)|קבלת פנים]]]] | ||
הרב '''חיים מרדכי אייזיק חדקוב''' ([[ד' שבט]] [[תרס"ב]] | הרב '''חיים מרדכי אייזיק חדקוב''' ([[ד' שבט]] [[תרס"ב]], 12 בינואר 1902 – [[ג' אייר]] [[תשנ"ג]], 24 באפריל 1993) היה מזכירם האישי של [[הרבי הריי"צ]] ו[[הרבי]]. שימש כמנהל ויו"ר בגופים המרכזיים של חסידות חב"ד העולמית "[[מחנה ישראל]], [[מרכז לעניני חינוך]] [[אגודת חסידי חב"ד העולמית]]{{הערה|[https://www.chabad.org/news/article_cdo/aid/133876/jewish/Rabbi-Chaim-Mordechai-Aizik-Hodakov-1902-1993.htm Rabbi Chaim Mordechai Aizik Hodakov (1902-1993)] [[אתר בית חב"ד]]}}. לפני ה[[שואה]] ניהל את בתי החינוך "תורה ודרך ארץ" בלטביה ושימש כממונה על החינוך היהודי מטעם משרד החינוך הלטבי. ב[[שמיני עצרת]] [[תשל"א]] (22/10/1970) מונה על ידי הרבי ל"בעל הבית"{{הערה|ראו בהרחבה בערך [[האומות המאוחדות#"האו"ם החסידי"|"האו"ם החסידי"]]}} על מדינת [[לטביה]]{{הערה|ניסן גורדון, די אידישע היים גיליון 21 עמודים ה-ו}}. | ||
==תולדות חיים== | ==תולדות חיים== | ||
שורה 8: | שורה 8: | ||
הרב חדקוב נולד ב[[ד' בשבט]] [[תרס"ב]] ב[[עיירה]] [[בישנקוביץ]] לאביו הרב שלום ישראל, נצר לחסידי [[חב"ד]] ולאמו חוה טריינא. בגיל שנתיים משפחתו עברה ל[[ריגא]], לטביה, שם התחנך בתחילה בבית ספר יהודי מקומי. לפי המסופר במוסף "הרב חדקוב" כשהיה בגיל 10 עבר ללמוד בישיבה פרטית יוקרתית בריגא<ref>הכוון לכאורה חיידר בהרבה מקומות החיידר נקרא ישיבה.</ref>. וגירסא אחרת מובאת בספר [[סיפורים מחדר הרבי]] - הרב חודקוב בגיל 16 היה תלמיד גימנסיה, אלא שהיה חריג בכך שלא נגע בזקנו {{הערה|[[מנחם זיגלבוים]], [[סיפורים מחדר הרבי]] עמוד 275}}. ומזכרת נדירה פורסמה מתקופה זו - דף בכתב ידו עליה כתוב שמו ו"מחלקה 1", ובו הסבר קצר על העלאת עצמות יוסף{{הערה|כפר חב"ד 1504 מתוך ראיון שהעניק לנכדיו. [https://col.org.il/news/145031 תיעוד ביאור פתגם מספר חסידים, שכתב ב"מחלקה 1" בגיל 11, מתוך גיליון "הרב חדקוב" בעריכת [[מענדי קורטס]]] {{COL}}}}. | הרב חדקוב נולד ב[[ד' בשבט]] [[תרס"ב]] ב[[עיירה]] [[בישנקוביץ]] לאביו הרב שלום ישראל, נצר לחסידי [[חב"ד]] ולאמו חוה טריינא. בגיל שנתיים משפחתו עברה ל[[ריגא]], לטביה, שם התחנך בתחילה בבית ספר יהודי מקומי. לפי המסופר במוסף "הרב חדקוב" כשהיה בגיל 10 עבר ללמוד בישיבה פרטית יוקרתית בריגא<ref>הכוון לכאורה חיידר בהרבה מקומות החיידר נקרא ישיבה.</ref>. וגירסא אחרת מובאת בספר [[סיפורים מחדר הרבי]] - הרב חודקוב בגיל 16 היה תלמיד גימנסיה, אלא שהיה חריג בכך שלא נגע בזקנו {{הערה|[[מנחם זיגלבוים]], [[סיפורים מחדר הרבי]] עמוד 275}}. ומזכרת נדירה פורסמה מתקופה זו - דף בכתב ידו עליה כתוב שמו ו"מחלקה 1", ובו הסבר קצר על העלאת עצמות יוסף{{הערה|כפר חב"ד 1504 מתוך ראיון שהעניק לנכדיו. [https://col.org.il/news/145031 תיעוד ביאור פתגם מספר חסידים, שכתב ב"מחלקה 1" בגיל 11, מתוך גיליון "הרב חדקוב" בעריכת [[מענדי קורטס]]] {{COL}}}}. | ||
בגיליון "הרב חדקוב" מובאות שתי גירסאות לגבי אביו: מסופר כי חודשים ספורים לפני בר המצווה שלו נפטר אביו ומצד שני גם מסופר שבימי המהפכה הקומוניסטית דהיינו תרע"ח ובשנים הבאות, אביו נשאו על כתפו בעת סכנה{{הערה| כפר חב"ד 1504 מתוך ראיון שהעניק לנכדיו. מענדי קורטס, "הרב חדקוב", [[שבועון כפר חב"ד]] על פי רישומי הנכדים שהעלו על הכתב מתוך הקלטה מפיו, עמוד 10. ובאותו עמוד ישנה פסקה תמוהה ממנה עולה כי הרב חדקוב היה ילד בן חמש בזמן המהפכה הקומוניסטית, למרות שנולד בתרס"ב (1902) והמהפכה הקומוניסטית אירעה בתרע"ח: "המהפכה הרוסית, שהסתיימה בהקמת ברית המועצות במלחמת העולם הראשונה, החלה באותה תקופה. הצאר הרוסי הודח, הוגלה ונורה... 'באחד הימים כשהייתי בערך בן חמש, לקח אותי אבא מבית הספר כי היו יריות ברחוב, אבא הרים אותי על כתפיו' ... במלאת לו עשר...}}. | |||
כבחור הוא החל להפיץ [[תורה]] ו[[יהדות]]{{מקור?}}. ר' [[מרדכי דובין]] עודדו לנצל את כשרונותיו המעולים ל[[חינוך]] ילדי ישראל{{הערה|[[מנחם זיגלבוים]], [[סיפורים מחדר הרבי]] ו[[אוצר החסידים (ספר)]] (אשכנזי), פרקים על הרחמ"א חדקוב}}. | כבחור הוא החל להפיץ [[תורה]] ו[[יהדות]]{{מקור?}}. ר' [[מרדכי דובין]] עודדו לנצל את כשרונותיו המעולים ל[[חינוך]] ילדי ישראל{{הערה|[[מנחם זיגלבוים]], [[סיפורים מחדר הרבי]] ו[[אוצר החסידים (ספר)]] (אשכנזי), פרקים על הרחמ"א חדקוב}}. | ||
שורה 31: | שורה 31: | ||
===תרגום חסידות לגרמנית=== | ===תרגום חסידות לגרמנית=== | ||
תירגום חסידות לגרמנית, זהו פרוייקט לו סייע הרב חדקוב. [[אדמו"ר הריי"צ]] ניהל את מבצע תרגום חסידות בגרמנית והרבי היה אחראי על מבצע חשוב זה בו יצאה לאור חוברת עם מכתב מאת כ"ק אדמו"ר הריי"צ בתרגום לגרמנית, החוברת נקראת בשם: "די מאראלישע און דערציערישע באדייטונג פון חסידות חב"ד, אן ענטפער פון כ"ק אדמו"ר שליט"א מליובאוויטש, אף א בריוו פון דייטשלאנד". | תירגום חסידות לגרמנית, זהו פרוייקט לו סייע הרב חדקוב. [[אדמו"ר הריי"צ]] ניהל את מבצע תרגום חסידות בגרמנית והרבי היה אחראי על מבצע חשוב זה בו יצאה לאור חוברת עם מכתב מאת כ"ק אדמו"ר הריי"צ בתרגום לגרמנית, החוברת נקראת בשם: "די מאראלישע און דערציערישע באדייטונג פון חסידות חב"ד, אן ענטפער פון כ"ק אדמו"ר שליט"א מליובאוויטש, אף א בריוו פון דייטשלאנד". | ||
הרבי הורה והדריך בכל פרט ופרט של ההדפסה, גם דברים חיצוניים שלה, כמו גודל החוברת, אותיות יפות, נייר יפה וחזק, להשגיח על הידור חיצוני, ריווח בין פרק לפרק, עטיפת החוברת תהיה עבה ועוד. הרבי גם מזרז את ההדפסה ולאחר צאת החוברת עורך לוח תיקון. את ההוראות הטכניות מהרבי קיבל הרב חדקוב בעת שבתו בריגא, והוא היה העסקן הראשי בתירגום החוברת. גברת אדל פפנהיים מאוסטריה תירגמה את החוברת (לימים התחתנה עם ר' זלמן בן ר' [[מרדכי דובין]]) {{הערה|אגרות הרבי לרב חדקוב ובהן הוראות כיצד להוציא לאור את החוברת, פורסמו בעטרת זקנים על ידי בנו הרב [[שלום ישראל חדקוב]]. [[מנחם זיגלבוים]], [[סיפורים מחדר הרבי]] פרק הרב חדקוב. [[שמואל בוטמן]], הרבי בפאריז פרק הפצת דא"ח באשכנזית}}. | הרבי הורה והדריך בכל פרט ופרט של ההדפסה, גם דברים חיצוניים שלה, כמו גודל החוברת, אותיות יפות, נייר יפה וחזק, להשגיח על הידור חיצוני, ריווח בין פרק לפרק, עטיפת החוברת תהיה עבה ועוד. הרבי גם מזרז את ההדפסה ולאחר צאת החוברת עורך לוח תיקון. את ההוראות הטכניות מהרבי קיבל הרב חדקוב בעת שבתו בריגא, והוא היה העסקן הראשי בתירגום החוברת. גברת אדל פפנהיים מאוסטריה תירגמה את החוברת (לימים התחתנה עם ר' זלמן בן ר' [[מרדכי דובין]]) {{הערה|אגרות הרבי לרב חדקוב ובהן הוראות כיצד להוציא לאור את החוברת, פורסמו בעטרת זקנים על ידי בנו הרב [[שלום ישראל חדקוב]]. [[מנחם זיגלבוים]], [[סיפורים מחדר הרבי]] פרק הרב חדקוב. [[שמואל בוטמן]], הרבי בפאריז פרק הפצת דא"ח באשכנזית}}. | ||
ב[[חודש אדר]] [[תרצ"ט]] התחתן בריגא עם מרת עטל צערנא לבית שוחאט. טרם חתונתו זכה להכנס ל[[יחידות]] אצל [[הרבי הריי"צ]] ולשמוע הוראות מיוחדות ומנהגים הקשורים ב[[חתונה]]{{הערה|עטרת זקנים תשס"א פרק ג עמודים 26-29 ובעמוד 27 תיעוד בכתב יד הרב חדקוב של הוראות החתונה, כפי שהורה לו אדמו"ר הריי"צ. [[מנחם זיגלבוים]], [[סיפורים מחדר הרבי]] ו[[אוצר החסידים (ספר)]] (אשכנזי), פרקים על הרחמ"א חדקוב}}. | ב[[חודש אדר]] [[תרצ"ט]] התחתן בריגא עם מרת עטל צערנא לבית שוחאט ממשפחה חשובה בעיר טלז שבליטא. טרם חתונתו זכה להכנס ל[[יחידות]] אצל [[הרבי הריי"צ]] ולשמוע הוראות מיוחדות ומנהגים הקשורים ב[[חתונה]]{{הערה|עטרת זקנים תשס"א פרק ג עמודים 26-29 ובעמוד 27 תיעוד בכתב יד הרב חדקוב של הוראות החתונה, כפי שהורה לו אדמו"ר הריי"צ. [[מנחם זיגלבוים]], [[סיפורים מחדר הרבי]] ו[[אוצר החסידים (ספר)]] (אשכנזי), פרקים על הרחמ"א חדקוב}}. | ||
בספר [[עטרת זקנים]]{{הערה|תשס"א. פרק ג}}, נדפסו צילומים מידיעות וברכות לחתונה, כפי שפורסמו בעיתון היינט שיצא לאור בריגה{{הבהרה}}. | |||
התקרבותו לחב"ד, התחלת התנהגותו לפי מנהגי חב"ד, לימוד חסידות חב"ד והתקשרות מוחלטת לענייני חב"ד - נותרה מעורפלת בכל המקורות המסקרים את אישיותו, מסיפורים מחדר הרבי ואוצר החסידים, ועד כתבות בהם הוא עצמו מתראיין, הרב גודין והרב מינדל שמספרים עליו, וגם המוסף הרב חדקוב בו נכדיו מוסיפים אי אלו פרטים משפחתיים, אך ההתקרבות לחב"ד נותרה תעלומה מוחלטת. ובתמונות מחתונתו שפורסמו ב"הרב חדקוב" נראה הוא לבוש בצילינדר ומעיל חורף. ועוד שנים רבות בשבתות וימים טובים, לא לבש בגדי שבת חב"דיים. | התקרבותו לחב"ד, התחלת התנהגותו לפי מנהגי חב"ד, לימוד חסידות חב"ד והתקשרות מוחלטת לענייני חב"ד - נותרה מעורפלת בכל המקורות המסקרים את אישיותו, מסיפורים מחדר הרבי ואוצר החסידים, ועד כתבות בהם הוא עצמו מתראיין, הרב גודין והרב מינדל שמספרים עליו, וגם המוסף הרב חדקוב בו נכדיו מוסיפים אי אלו פרטים משפחתיים, אך ההתקרבות לחב"ד נותרה תעלומה מוחלטת. ובתמונות מחתונתו שפורסמו ב"הרב חדקוב" נראה הוא לבוש בצילינדר ומעיל חורף. ועוד שנים רבות בשבתות וימים טובים, לא לבש בגדי שבת חב"דיים. | ||
==מנהל אגודת חסידי חב"ד== | ==מנהל אגודת חסידי חב"ד== | ||
הרב חדקוב ורעייתו נחלצו מאירופה הבוערת בימי ה[[שואה]], כי [[אדמו"ר הריי"צ]] צירפם לנסיעתו ל[[ארצות הברית]] ב[[חודש אדר ב']] [[ת"ש]]. עד היום לא ידוע מה הסיבות בגינן צורף הרב חדקוב לנסיעת אדמו"ר הריי"צ{{הערה|ראיון עם הרב חדקוב, דער אלגמיינער זשורנאל, 15 ביולי 1977 עמוד 20. | הרב חדקוב ורעייתו נחלצו מאירופה הבוערת בימי ה[[שואה]], כי [[אדמו"ר הריי"צ]] צירפם לנסיעתו ל[[ארצות הברית]] ב[[חודש אדר ב']] [[ת"ש]]. עד היום לא ידוע מה הסיבות בגינן צורף הרב חדקוב לנסיעת אדמו"ר הריי"צ{{הערה|ראיון עם הרב חדקוב, דער אלגמיינער זשורנאל, 15 ביולי 1977 עמוד 20. [[מנחם זיגלבוים]], [[סיפורים מחדר הרבי]] עמוד 280}}. | ||
ב[[ארצות הברית]], התמנה על ידי [[הרבי הריי"צ]] למנהל [[מרכז לענייני חינוך]], [[מחנה ישראל]] ו[[קה"ת]] בשנת [[תש"ב]]. כל זה תחת יו"ר המוסדות, חתנו של הרבי הריי"צ - [[הרבי]]. כאשר הרבי קיבל על עצמו את הנשיאות, הרב חדקוב התמנה כראש [[מזכיר|המזכירות]], ולאחר מכן ליו"ר [[אגודת חסידי חב"ד]] ואת כל תפקידיו ביצע נאמנה על פי הוראות והדרכות הרבי{{הערה|ראיון עם הרב חדקוב, דער אלגמיינער זשורנאל, 15 ביולי 1977 עמוד 20.[[מנחם זיגלבוים]], [[סיפורים מחדר הרבי]] עמוד 280 ו[[יוסף אשכנזי]], [[אוצר החסידים (ספר)]], פרקים על הרחמ"א חדקוב.ילקוט סיפורים רימלר עמוד 119}}. | |||
===התייסדות בית רבקה=== | ===התייסדות בית רבקה=== | ||
שורה 57: | שורה 50: | ||
===הרבי על הקו=== | ===הרבי על הקו=== | ||
בספר סיפורים מחדר הרבי מסופר כי היו מקרים בהם הרב חדקוב היה מטלפן לחסידים ולפתע היה נשמע קולו של הרבי,מה שנחשב לנדיר וחריג | בספר [[סיפורים מחדר הרבי]] מסופר כי היו מקרים בהם הרב חדקוב היה מטלפן לחסידים ולפתע היה נשמע קולו של הרבי, מה שנחשב לנדיר וחריג משום שהרבי מיעט לשוחח ב[[טלפון]]. | ||
הרבי בדרך כלל דיבר בשקט והרב חודקוב היה חוזר מילה מילה את דברי הרבי {{הערה|[[מנחם זיגלבוים]], סיפורים מחדר הרבי, עמוד 284}} | הרבי בדרך כלל דיבר בשקט והרב חודקוב היה חוזר מילה מילה את דברי הרבי {{הערה|[[מנחם זיגלבוים]], סיפורים מחדר הרבי, עמוד 284}} | ||
שורה 81: | שורה 74: | ||
===ועד המוסיפין=== | ===ועד המוסיפין=== | ||
הרב חודקוב היה ממנהלי ועד המוסיפין - ועד שהוקם על ידי [[הרבי | הרב חודקוב היה ממנהלי '[[ועד המוסיפין]]' - ועד שהוקם על ידי [[הרבי]] ב[[קיץ]] [[תשמ"ח]] במטרה שכל אחד ואחד יוסיף במצוות ובמעשים טובים. למטרה זו הוקם ועד עולמי שריכז את הפעילות בנושא. החברים בוועד היו הרב חדקוב והרב [[ניסן מינדל]]. כמו כן הוקמו ועדים מקומיים בכל מוסד חב"די או\ו ריכוז חב"די בעולם. | ||
עם תחילת הפעילות של ועד המוסיפין, הרב חדקוב החל לנהל את הנושא, ולצידו עבד בנו הרב [[שלום ישראל חדקוב]] אשר ניהל את הצד הטכני. וראשי הועדים בכל מקום שלחו דו"חות ועדכונים לועד הכללי בראשות הרב חדקוב והרב מינדל, והם היו מעבירים הכל באופן מסודר לרבי. | עם תחילת הפעילות של ועד המוסיפין, הרב חדקוב החל לנהל את הנושא, ולצידו עבד בנו הרב [[שלום ישראל חדקוב]] אשר ניהל את הצד הטכני. וראשי הועדים בכל מקום שלחו דו"חות ועדכונים לועד הכללי בראשות הרב חדקוב והרב מינדל, והם היו מעבירים הכל באופן מסודר לרבי. | ||
כשנה לאחר תחילת העבודה, הועד המרכזי הפסיק לפעול. וכעבור שנתיים - בחודש מנחם אב תש"נ, כתב הרב חדקוב סקירה על פעילות הועד המרכזי של ועד המוסיפין, והוסיף על הפסקת הפעילות ושאל אם עליהם להמשיך ולנהל את ועד המוסיפין. והרבי השיב: "מעלין בקודש. להזדרז ולהתאמץ בהשתתפות במבצע הגדול והקדוש". | כשנה לאחר תחילת העבודה, הועד המרכזי הפסיק לפעול. וכעבור שנתיים - בחודש מנחם אב תש"נ, כתב הרב חדקוב סקירה על פעילות הועד המרכזי של ועד המוסיפין, והוסיף על הפסקת הפעילות ושאל אם עליהם להמשיך ולנהל את ועד המוסיפין. והרבי השיב: "מעלין בקודש. להזדרז ולהתאמץ בהשתתפות במבצע הגדול והקדוש". | ||
שורה 100: | שורה 93: | ||
"שונה הוא "האח" משאר העתונים לילדים, אשר גם אם מאמריהם יענינו אותך, לא תרצה לחזור אליהם פעמים רבות, כי לא תמצא בהם חדש, ונפשך אשר תיעף לקרוא בהם. לא כן הם מאמרי "האח" אשר בכל פעם אשר תקרא אותם, ינעם לך כבראשונה, ותתעוררנה בקרבך שאיפות קודש לעלות למדריגה רוחנית נעלה יותר מזו שהנך עומד עליה כבר". ובהמשך המבוא מסביר כי ביקש להדפיס מחדש את כל המאמרים של ביטאון 'האח', אך בפועל ליקט מאמרים רק על פרשיות השבוע והם ישמשו לא רק כחומר קריאה לבני הנוער אלא יהוו עזר גם למורים המכירים בתפקידם, להדריך את תלמידיהם בדרך התורה ואשר לכן מוצאים לנכון גם לשוחח מזמן לזמן עם התלמידים שיחות קודש אשר ישפיעו על מהלך רוחם {{הערה|הרב חדקוב, מבוא לספר השנה מהדורת תש"ב, ניו יורק}}. | "שונה הוא "האח" משאר העתונים לילדים, אשר גם אם מאמריהם יענינו אותך, לא תרצה לחזור אליהם פעמים רבות, כי לא תמצא בהם חדש, ונפשך אשר תיעף לקרוא בהם. לא כן הם מאמרי "האח" אשר בכל פעם אשר תקרא אותם, ינעם לך כבראשונה, ותתעוררנה בקרבך שאיפות קודש לעלות למדריגה רוחנית נעלה יותר מזו שהנך עומד עליה כבר". ובהמשך המבוא מסביר כי ביקש להדפיס מחדש את כל המאמרים של ביטאון 'האח', אך בפועל ליקט מאמרים רק על פרשיות השבוע והם ישמשו לא רק כחומר קריאה לבני הנוער אלא יהוו עזר גם למורים המכירים בתפקידם, להדריך את תלמידיהם בדרך התורה ואשר לכן מוצאים לנכון גם לשוחח מזמן לזמן עם התלמידים שיחות קודש אשר ישפיעו על מהלך רוחם {{הערה|הרב חדקוב, מבוא לספר השנה מהדורת תש"ב, ניו יורק}}. | ||
===אמונה שלימה ברבי מלך המשיח=== | ===אמונה שלימה [[הרבי מליובאוויטש כמלך המשיח|ברבי מלך המשיח]]=== | ||
בחורף [[תשנ"ג]] היה משתתף מידי ליל שבת בתפילה במנין הרבי ובסיומה יוצא יחד עם שאר המזכירים אל המרפסת מאחורי הרבי כשהוא בולט מבין המזכירים גופא בשירה וריקוד של "[[יחי אדוננו מורנו ורבינו מלך המשיח לעולם ועד]]" לפי קצב הניגון ועידודו של הרבי{{הערה|ראה לדוגמא ביומן [[בית משיח]] 770 גליון 23}}. כך היה לעיתים נדירות גם במהלך השבוע כמו | בחורף [[תשנ"ג]] היה משתתף מידי ליל שבת בתפילה במנין הרבי ובסיומה יוצא יחד עם שאר המזכירים אל המרפסת מאחורי הרבי כשהוא בולט מבין המזכירים גופא בשירה וריקוד של "[[יחי אדוננו מורנו ורבינו מלך המשיח לעולם ועד]]" לפי קצב הניגון ועידודו של הרבי{{הערה|ראה לדוגמא ביומן [[בית משיח]] 770 גליון 23}}. כך היה לעיתים נדירות גם במהלך השבוע כמו ב[[חג הפורים]]{{הערה|בוידאו מהתפילה עם הרבי באותו יום ניתן לראותו מצטרף לשירת ה"יחי בהתלהבות}}. | ||
עד לרגע האחרון של חייו שמר הוא על צלילות דעתו המפורסמת. שלושה ימים טרם פטירתו הוא חתם על משכורות חברי ה[[כולל אברכים שעל יד מזכירות הרבי]] והעובדים תחתיו, ולא השאיר דבר אחד שלא סיימו. כך גם כחודש לפני פטירתו היה המסדר קידושין בחתונת נכדתו. | עד לרגע האחרון של חייו שמר הוא על צלילות דעתו המפורסמת. שלושה ימים טרם פטירתו הוא חתם על משכורות חברי ה[[כולל אברכים שעל יד מזכירות הרבי]] והעובדים תחתיו, ולא השאיר דבר אחד שלא סיימו. כך גם כחודש לפני פטירתו היה המסדר קידושין בחתונת נכדתו. | ||
שורה 125: | שורה 118: | ||
==משפחתו== | ==משפחתו== | ||
*'''רעייתו''': הרבנית עטל צערנא חדקוב - נפטרה כ' [[סיון]] [[תשס"ו]]{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=21333 הדיווח על פטירתה] {{אינפו}}}} - במהלך חייה תירגמה ספרים וחוברות חינוכיות. הבולט מביניהם הוא הספר "דער רב" - סיפור היסטורי על חייו וזמנו של [[אדמו"ר הזקן]] שתורגם ועובד על ידה מגרמנית לשפה ה[[אידית]]. | *'''רעייתו''': הרבנית עטל צערנא חדקוב - נפטרה כ' [[סיון]] [[תשס"ו]]{{הערה|1=[http://old2.ih.chabad.info/index.php?url=article_he&id=21333 הדיווח על פטירתה] {{אינפו}}}} - במהלך חייה תירגמה ספרים וחוברות חינוכיות. הבולט מביניהם הוא הספר "דער רב" - סיפור היסטורי על חייו וזמנו של [[אדמו"ר הזקן]] שתורגם ועובד על ידה מגרמנית לשפה ה[[אידית]]{{הערה|1=האזינו: [https://anash.org/listen-beis-rivkah-graduation-speech-1959/ נאום סיום בית רבקה, תשי"ט] {{אנש}} (אנגלית).}}. | ||
*'''בנו''': הרב [[שלום ישראל חדקוב]] - [[קראון הייטס]]. | *'''בנו''': הרב [[שלום ישראל חדקוב]] - [[קראון הייטס]]. | ||
*'''בתו''': מרת חיה רבקה קרמר - קראון הייטס. | *'''בתו''': מרת חיה רבקה קרמר - קראון הייטס. | ||
שורה 142: | שורה 135: | ||
* [[מענדי קורטס]], "אני מתגעגע להם", חשיפות על הקשר של הרב חדקוב עם תלמידיו מריגה, שבועון "כפר חב"ד", גליון 2013. | * [[מענדי קורטס]], "אני מתגעגע להם", חשיפות על הקשר של הרב חדקוב עם תלמידיו מריגה, שבועון "כפר חב"ד", גליון 2013. | ||
* [https://derher.org/wp-content/uploads/Iyar-5782-5.pdf גליון א חסידישע דערהער] | * [https://derher.org/wp-content/uploads/Iyar-5782-5.pdf גליון א חסידישע דערהער] | ||
* [[מענדי קורטס]], '''שיח סוד''', חשיפות ותגליות סביב שיחותיו של הרב חדקוב עם אדמו"ר הריי"צ, שבועון כפר חב"ד, גיליון 2043 | |||
==קישורים חיצוניים== | ==קישורים חיצוניים== | ||
*[https://anash.org/30th-yahrtzeit-of-rebbes-chief-of-staff/ הרמטכ"ל של הרבי. פוסט לרגל 30 לפטירתו ג אייר תשפ"ג, בתוספת תמונות וקטעי עיתונות נדירים משנותיו הצעירות בלטביה] | *[https://anash.org/30th-yahrtzeit-of-rebbes-chief-of-staff/ הרמטכ"ל של הרבי. פוסט לרגל 30 לפטירתו ג' אייר תשפ"ג, בתוספת תמונות וקטעי עיתונות נדירים משנותיו הצעירות בלטביה] | ||
*[https://anash.org/the-man-and-the-legend-rabbi-hodakov/ האיש והאגדה: הרב חדקוב] (אנגלית) - תיאור אישיותו ופועלו, כולל תמונות נדירות | *[https://anash.org/the-man-and-the-legend-rabbi-hodakov/ האיש והאגדה: הרב חדקוב] (אנגלית) - תיאור אישיותו ופועלו, כולל תמונות נדירות | ||
*[[מיכאל אהרן זליגסון]] סופר והיסטוריון חב"די, פירסם בשנת תשס"ח באתר '''קראון הייטס אינפו''', '''ביוגרפיה מפורטת''' לפי נושאים כולל סיפורים לא מוכרים - מאז ילדות הרב חדקוב, העשיה ציבורית בריגה, תפקידיו בארגוני המפתח החב"דיים, ראש המזכירות וגם תובנות ואנקדוטות אודות פעילותו הנוספת לטובת תלמידיו לשעבר ותיאורים מפורטים על סגנון עבודתו התיבורית ואופיו הייחודי: [https://crownheights.info/general/11775/3-iyar-yohrtzeit-of-rabbi-hodakov-obm/ הרב חדקוב ביוגרפיה מפורטת הרב זליגסון]. | *[[מיכאל אהרן זליגסון]] סופר והיסטוריון חב"די, פירסם בשנת תשס"ח באתר '''קראון הייטס אינפו''', '''ביוגרפיה מפורטת''' לפי נושאים כולל סיפורים לא מוכרים - מאז ילדות הרב חדקוב, העשיה ציבורית בריגה, תפקידיו בארגוני המפתח החב"דיים, ראש המזכירות וגם תובנות ואנקדוטות אודות פעילותו הנוספת לטובת תלמידיו לשעבר ותיאורים מפורטים על סגנון עבודתו התיבורית ואופיו הייחודי: [https://crownheights.info/general/11775/3-iyar-yohrtzeit-of-rabbi-hodakov-obm/ הרב חדקוב ביוגרפיה מפורטת הרב זליגסון]. | ||
שורה 163: | שורה 157: | ||
*'''[http://chabadpedia.co.il/images/f/fa/חדקוב_חשון_תשמג.pdf הוראות ורישומים מפיו]''', חשוון תשמ"ג {{PDF}} | *'''[http://chabadpedia.co.il/images/f/fa/חדקוב_חשון_תשמג.pdf הוראות ורישומים מפיו]''', חשוון תשמ"ג {{PDF}} | ||
* שלושים שנה לפטירת הרב חודקוב https://anash.org/30th-yahrtzeit-of-rebbes-chief-of-staff/ | * שלושים שנה לפטירת הרב חודקוב https://anash.org/30th-yahrtzeit-of-rebbes-chief-of-staff/ | ||
*[https://he.chabad.org/multimedia/media_cdo/aid/4512043 הרבי מכבה את האור בחדרו כשהרב חדקוב עובר, בחלוקת ארבעת המינים תשמ"ז] {{וידאו}}{{בית חבד}} | |||
*'''[https://chabad.info/video/musical-videos/chabad-nigunim/1066398/ יוסי כהן יחד עם ה"קאפעליא" מגיש: הניגון "שושנת יעקב" של הרב חדקוב • האזינו]''' {{וידאו}}{{אינפו}} | |||
*'''[https://77012.blogspot.com/2024/05/blog-post_71.html הרב חדקוב בדברים ברורים: הדרך להפיץ חסידות בצורה נכונה • האזינו]''', באתר '[[לחלוחית גאולתית]]' {{לחלוחית}} | |||
{{סדרה|הקודם=[[הרבי]]|הבא=[[ניסן מינדל]]|רשימה=[[מרכז לעניני חינוך|יושב ראש מל"ח]]|שנה=מ[[תשי"א]] - [[תשנ"ג]]}} | {{סדרה|הקודם=[[הרבי]]|הבא=[[ניסן מינדל]]|רשימה=[[מרכז לעניני חינוך|יושב ראש מל"ח]]|שנה=מ[[תשי"א]] - [[תשנ"ג]]}} |
עריכות