3,930
עריכות
(הסרת קישורים עודפים) |
|||
(5 גרסאות ביניים של 5 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:קול'ע חסידי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ציור של [[זלמן קליינמן]] על [[חסידים]] בעיירה, אחרי [[התוועדות]] חסידית]] | [[קובץ:קול'ע חסידי.jpg|שמאל|ממוזער|250px|ציור של [[זלמן קליינמן]] על [[חסידים]] בעיירה, אחרי [[התוועדות]] חסידית]] | ||
'''עיירה''' ('''שטעטל'''{{הערה|המילה "שטעטל" באידיש היא צורת הקטנה של המילה "שטאָט" (באידיש: עיר) ופירושה 'עיירה' או 'עיר קטנה'. ברבות השנים השתרש השימוש במונח לייחוד של עיירה המיושבת בעיקר ביהודים.}} ב[[אידיש]]) הייתה צורת המגורים הטיפוסית של ה[[יהודים]] ב[[רוסיה]] וארצות [[ | '''עיירה''' ('''שטעטל'''{{הערה|המילה "שטעטל" באידיש היא צורת הקטנה של המילה "שטאָט" (באידיש: עיר) ופירושה 'עיירה' או 'עיר קטנה'. ברבות השנים השתרש השימוש במונח לייחוד של עיירה המיושבת בעיקר ביהודים.}} ב[[אידיש]]) הייתה צורת המגורים הטיפוסית של ה[[יהודים]] ב[[רוסיה]] וארצות מזרח [[אירופה]] (שהיו בעיקר תחת ממשלת [[פולין]]). | ||
במשך מאות שנים נהגו היהודים להתגורר בעיירות מגובשות, ולנהל בהם אורח חיים [[ | במשך מאות שנים נהגו היהודים להתגורר בעיירות מגובשות, ולנהל בהם אורח חיים [[יהודים|יהודי]] אותנטי. העיירות היהודיות היו סמל לחיים יהודיים שורשיים, אמתיים, ולאופן ניהול נכון של קהילה יהודית. | ||
== תפוצה == | == תפוצה == | ||
שורה 8: | שורה 8: | ||
בשל כך העיירות היהודיות היו נפוצות בעיקר במזרח אירופה, ב[[אוקראינה]] ובשטחי פולין שסופחו לרוסיה. | בשל כך העיירות היהודיות היו נפוצות בעיקר במזרח אירופה, ב[[אוקראינה]] ובשטחי פולין שסופחו לרוסיה. | ||
תקופה זו החלה עוד בימי הביניים ונמשכה עד להיכחדותם הכמעט מוחלטת של העיירות ב[[מלחמת העולם | תקופה זו החלה עוד בימי הביניים ונמשכה עד להיכחדותם הכמעט מוחלטת של העיירות ב[[מלחמת העולם השנייה]] והמשכה ב[[רוסיה הקומוניסטית|משטר הקומוניסטי]]. | ||
== אופי החיים בעיירות == | == אופי החיים בעיירות == | ||
=== חיי הרוח === | === חיי הרוח === | ||
[[קובץ:ניי שווינציאן.jpg|שמאל|ממוזער|200px|[[ניי שווינציאן]]]] | [[קובץ:ניי שווינציאן.jpg|שמאל|ממוזער|200px|[[ניי שווינציאן]]]] | ||
העיירות היהודיות היו שונות אחת מהשניה, במספר תחומים. העיירות בשטחי [[פולין]] ו[[ליטא]] היו בעיקר מיושבות ב[[מתנגדים]], תלמידי [[הגאון מוילנה]], בעוד שב[[רוסיה]], [[בלארוס]] ו[[אוקראינה]] (ורק מעט בפולין | העיירות היהודיות היו שונות אחת מהשניה, במספר תחומים. העיירות בשטחי [[פולין]] ו[[ליטא]] היו בעיקר מיושבות ב[[מתנגדים]], תלמידי [[הגאון מוילנה]], בעוד שב[[רוסיה]], [[בלארוס]] ו[[אוקראינה]] (ורק מעט בפולין וליטא) היו העיירות בעלי אופי [[חסידות|חסידי]] מובהק. שוני נוסף היה ברמת החיים הגשמיים, חלק מהעיירות היו מיושבים במעוטי יכולת עד כדי רעב של ממש, וחלק אחר היו עיירות מפותחות עם תושבים אמידים (תופעת העיירות האמידות נעלמה בזמן גזירת "תחום המושב", בגלל המגבלה התעסוקתית שהייתה על היהודים). | ||
הבדל נוסף היה ברמת חיי הרוח. בעוד שבעיירות מסויימות היו מוסדות תורניים מהגיל הרך ועד ל[[ישיבה]], | הבדל נוסף היה ברמת חיי הרוח. בעוד שבעיירות מסויימות היו מוסדות תורניים מהגיל הרך ועד ל[[ישיבה]], | ||
שורה 39: | שורה 39: | ||
== הדמויות בקהילה == | == הדמויות בקהילה == | ||
הדמויות התופסות בקהילה היו ה[[מרא דאתרא]] שהנהיג את הקהילה, ה[[שוחט ובודק]] (שו"ב), וה[[מלמד]]. בחלק מהעיירות היה רב הקהילה גם המלמד בעצמו. | הדמויות התופסות בקהילה היו ה[[מרא דאתרא]] שהנהיג את הקהילה, ה[[שוחט ובודק]] (שו"ב), וה[[מלמד תינוקות|מלמד]]. בחלק מהעיירות היה רב הקהילה גם המלמד בעצמו. | ||
{{-}} | {{-}} | ||
{{להשלים}} | |||
== מעלת העיירות == | == מעלת העיירות == | ||
ב[[שיחה|שיחות]] [[הרבי הריי"צ]]{{הערה|1=[[ליקוטי דיבורים]] [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=39163&st=&pgnum=151 ליקוט ה], ועוד.}} מיצר על כך | ב[[שיחה|שיחות]] [[הרבי הריי"צ]]{{הערה|1=[[ליקוטי דיבורים]] [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=39163&st=&pgnum=151 ליקוט ה], ועוד.}} מיצר על כך שאז לא היה "שטעטלאך", כיון שבהן היו החיים רגועים יותר, ולכן היו יותר אמיתיים ורציניים. ה"עין יעקב" שהיו לומדים בין [[מנחה]] ל[[מעריב]] והמדרשים ופרקי [[האבות]] שלמדו בשבתות היו למעיין [[מים]] חיים למדות טובות ומורה דרך לאנשים הפשוטים. וכשלמישהו היה זמן פנוי הוא היה נכנס ל[[בית כנסת]] [[לימוד תורה|ללמוד]] או לקרוא [[פרק תהלים]]. | ||
== היעלמות העיירות היהודיות == | == היעלמות העיירות היהודיות == |
עריכות