518
עריכות
מ (←ההתוועדויות: ניסוח) |
אין תקציר עריכה |
||
(15 גרסאות ביניים של 5 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
[[קובץ:נחלת בנימין 5.jpeg|250px|ממוזער|שמאל|הכניסה לבית הכנסת, ניתן לראות בקטן את השלט "בית הכנסת מרכז חב"ד". תמונה מסביבות שנת תש"ל]] | [[קובץ:נחלת בנימין 5.jpeg|250px|ממוזער|שמאל|הכניסה לבית הכנסת, ניתן לראות בקטן את השלט "בית הכנסת מרכז חב"ד". תמונה מסביבות שנת תש"ל]] | ||
'''בית כנסת מרכז חב"ד [[תל אביב]]''' (ידוע יותר על שם הרחובות בהן | '''בית כנסת מרכז חב"ד [[תל אביב]]''' (ידוע יותר על שם הרחובות בהן שכן בית הכנסת: מונטיפיורי, '''נחלת בנימין''', וכיום יבנה) הוא [[בית כנסת]] חב"די מהראשונים ב[[תל אביב]]. | ||
בית הכנסת היווה את המרכז של קהילת חב"ד בתל אביב, שהייתה מהקהילות המרכזיות{{הערה|באותה תקופה היו קהילות חב"דיות גדולות בירושלים, תל אביב | בית הכנסת היווה את המרכז של קהילת חב"ד בתל אביב, שהייתה מהקהילות המרכזיות{{הערה|באותה תקופה היו קהילות חב"דיות גדולות בירושלים, תל אביב ובשנים מאוחרות גם בכפר חב"ד}} בארץ הקודש בעשר שנים האחרונות של [[הדור השישי]] ובימי הבראשית של [[הדור השביעי]]. | ||
==היסטוריה== | ==היסטוריה== | ||
[[קובץ:התוועדות נחלת בנימין 02.jpg|ממוזער|התוועדות בבית הכנסת "נחלת בנימין"]] | [[קובץ:התוועדות נחלת בנימין 02.jpg|ממוזער|התוועדות בבית הכנסת "נחלת בנימין" ובשולחן הקידמי נראים הרב [[שמריהו ששונקין]], הרב [[אלימלך קפלן]], הרב [[אליעזר קרסיק]]]] | ||
{{חלונית | {{חלונית | ||
|תוכן='''בראש חודש שבט תשי"ד כתב הרבי:''' | |תוכן='''בראש חודש שבט תשי"ד כתב הרבי:''' | ||
שורה 31: | שורה 30: | ||
===מונטיפיורי=== | ===מונטיפיורי=== | ||
קבוצה{{הערה|הערך | קבוצה{{הערה|הערך מבוסס על כתבותיו של ר' [[שניאור זלמן ברגר]], במיוחד בכתבה בבטאון [[בית משיח (שבועון)|בית משיח]] גליון 696.}} גדולה מהחסידים שיצאו מרוסיה בשנים [[תרצ"ד]]-[[תרצ"ז|ז]] עלו לארץ ישראל. תחילה, שכרו החסידים דירה קטנה לבית כנסת ברחוב מונטיפיורי 36, ובו התפללו, התוועדו וחיו את חייהם החסידיים. רב בית הכנסת היה הרב [[שלמה יוסף זווין]] עד מעברו לירושלים, אז נבחר הרב [[חיים אליעזר קרסיק]] לתפקיד. | ||
===נחלת בנימין=== | ===נחלת בנימין=== | ||
הקהילה החב"דית במקום הלכה והתרחבה, ובית הכנסת הישן ברחוב מונטיפיורי היה צר מהכיל את המתפללים. בשנת [[ת"ש]] עברו המתפללים להתפלל בבית הכנסת, במקום שכור בדמי מפתח{{הערה|"דמי מפתח" הוא כינוי למחיר שמשולם לבעל נכס, לרוב על ידי הדייר, עבור הזכות לשכור את הנכס לתקופה בלתי מוגבלת. הרוכש זכויות בנכס בדמי מפתח משלם לבעל הנכס מחיר השווה בדרך כלל ל-60% משווי הבעלות בו ומקבל את המפתח לנכס, ומכאן כינוי העסקה, השכירות בדרך כלל בעסקה כזו נמוכה מאוד מהמקובל בשוק, וע"פ רוב אינה נתנת להעלאה}} ברחוב נחלת בנימין{{הערה|רחוב נחלת בנימין ידוע כיום בעיקר בזכות המדרחוב הנמצא בחלקו הצפוני שבו פועל יריד | הקהילה החב"דית במקום הלכה והתרחבה, ובית הכנסת הישן ברחוב מונטיפיורי היה צר מהכיל את המתפללים. בשנת [[ת"ש]] עברו המתפללים להתפלל בבית הכנסת, במקום שכור בדמי מפתח{{הערה|"דמי מפתח" הוא כינוי למחיר שמשולם לבעל נכס, לרוב על ידי הדייר, עבור הזכות לשכור את הנכס לתקופה בלתי מוגבלת. הרוכש זכויות בנכס בדמי מפתח משלם לבעל הנכס מחיר השווה בדרך כלל ל-60% משווי הבעלות בו ומקבל את המפתח לנכס, ומכאן כינוי העסקה, השכירות בדרך כלל בעסקה כזו נמוכה מאוד מהמקובל בשוק, וע"פ רוב אינה נתנת להעלאה}} ברחוב נחלת בנימין{{הערה|רחוב נחלת בנימין ידוע כיום בעיקר בזכות המדרחוב הנמצא בחלקו הצפוני שבו פועל יריד אומנות. כמו כן הוא ידוע בזכות חנויות הבדים הרבות הנמצאות לכל אורכו.}} 23. בית הכנסת מוקם בקומה ראשונה, ובקומה השניה שכן 'שטיבל' של חסידי [[גור]]{{הערה|הקומה השנייה נמכרה מאוחר יותר לאנשים פרטיים.}}. | ||
===ועד הבנין=== | ===ועד הבנין=== | ||
[[ספר תורה|ספרי התורה]] בבית הכנסת, היו מושאלים, וביוזמת המתפללים החלה בשנת [[תש"ב]] כתיבת ספר תורה במיוחד לבית הכנסת, ובו' בכסלו [[תש"ג]] הוכנס הספר. הרב [[אליעזר קרסיק]] שכיהן כרב הקהילה, כאב את העובדה שטרם נבנה בית הכנסת ראוי לשמו, שכן גם מבנה בית הכנסת בנחלת בנימין היה צר מהכיל את מתפללי בית הכנסת ואת ההתוועדויות החסידיות שנערכו בו. באותו אירוע רב משתתפים של הכנסת ספר תורה, הוא נשא דברים בנושא. בפתיחת דבריו ציטט ממכתב [[אדמו"ר הריי"צ]], בנוגע לבניית בית הכנסת{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/maharyatz/ig/14/5244.htm אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ]}}. ולאחר מכן דיבר אודות מעלת וחשיבות בניית בית כנסת חב"ד בתל אביב: {{ציטוטון|אני חושב שלמותר לבאר לאנ"ש גודל הנחיצות בבנין בית כנסת חב"ד, כל אגודה ואגודה פה יש לה מקומה, ואנחנו שהננו באמת כל העורק חיים ביהדות אין לנו מקום, ביומא דפגרא כמו בי"ט כסלו וכדומה, מוכרחים הרבה אנ"ש ללכת הביתה באין אפשרות בשום אופן להיכנס, ואם היה אצלנו מקום קבוע היו מתרבים המתפללים כל השנה}}. | [[ספר תורה|ספרי התורה]] בבית הכנסת, היו מושאלים, וביוזמת המתפללים החלה בשנת [[תש"ב]] כתיבת ספר תורה במיוחד לבית הכנסת, ובו' בכסלו [[תש"ג]] הוכנס הספר. הרב [[אליעזר קרסיק]] שכיהן כרב הקהילה, כאב את העובדה שטרם נבנה בית הכנסת ראוי לשמו, שכן גם מבנה בית הכנסת בנחלת בנימין היה צר מהכיל את מתפללי בית הכנסת ואת ההתוועדויות החסידיות שנערכו בו. באותו אירוע רב משתתפים של הכנסת ספר תורה, הוא נשא דברים בנושא. בפתיחת דבריו ציטט ממכתב [[אדמו"ר הריי"צ]], בנוגע לבניית בית הכנסת{{הערה|[https://chabadlibrary.org/books/maharyatz/ig/14/5244.htm אגרות קודש אדמו"ר הריי"צ]}}. ולאחר מכן דיבר אודות מעלת וחשיבות בניית בית כנסת חב"ד בתל אביב: {{ציטוטון|אני חושב שלמותר לבאר לאנ"ש גודל הנחיצות בבנין בית כנסת חב"ד, כל אגודה ואגודה פה יש לה מקומה, ואנחנו שהננו באמת כל העורק חיים ביהדות אין לנו מקום, ביומא דפגרא כמו בי"ט כסלו וכדומה, מוכרחים הרבה אנ"ש ללכת הביתה באין אפשרות בשום אופן להיכנס, ואם היה אצלנו מקום קבוע היו מתרבים המתפללים כל השנה}}. | ||
בו במקום נבחרו חברי ועד הבנין מקרב המתפללים הקבועים: הרב [[אליעזר קרסיק]] עצמו, ר' נחום יהושע ארשלר, ר' [[פנחס אלטהויז]], ר' [[משה גוראריה]], ר' יצחק אייזיק קריבושיי, ר' ישעיהו גינזבורג, ר' [[נפתלי דוליצקי]], ר' ברוך אליהו | בו במקום נבחרו חברי ועד הבנין מקרב המתפללים הקבועים: הרב [[אליעזר קרסיק]] עצמו, ר' נחום יהושע ארשלר, ר' [[פנחס אלטהויז]], ר' [[משה גוראריה]], ר' יצחק אייזיק קריבושיי, ר' ישעיהו גינזבורג, ר' [[נפתלי דוליצקי]], ר' [[ברוך אליהו שניאורסון]] ור' משה פישקין. | ||
שבוע לאחר מכן התקיימה אסיפה ראשונה, במהלכה מונה רב הקהילה ליו"ר הועד. באסיפה הוחלט כי הועד צריך להשיג מגרש לבנייה במרכז העיר, שיתאים לבנין בית כנסת גדול עם כל הפרטים שאדמו"ר הריי"צ דרש במכתב הנזכר. | שבוע לאחר מכן התקיימה אסיפה ראשונה, במהלכה מונה רב הקהילה ליו"ר הועד. באסיפה הוחלט כי הועד צריך להשיג מגרש לבנייה במרכז העיר, שיתאים לבנין בית כנסת גדול עם כל הפרטים שאדמו"ר הריי"צ דרש במכתב הנזכר. | ||
כצעד ראשון, תרם כל אחד מהנוכחים סכום כסף לבניית בית הכנסת. כשבוע לאחר האסיפה, בכ"ב כסלו, כתבו חברי הועד לרבי הריי"צ אודות הקמת הועד, וכי כבר החלו ברישום הועד בממשלה. החברים אף ביקשו מהרבי ברכה, וסיוע כספי. | |||
לאחר קשיים רבים הפעילות להקמת בית הכנסת הופסקה. גם בשנים הבאות נערכו ניסיונות שונים להתארגן לקראת בניית בית כנסת ראוי לשמו, אך ללא הצלחה. כך נותרה קהילת חב"ד בתל אביב במשך עשרות בשנים במבנה הצר יחסית ובדמי מפתח. | |||
מאז שנת [[תשמ"ו]] | מאז שנת [[תשמ"ו]] קטע הרחוב שלפני הבית הכנסת הפך ל{{מונחון|מדרחוב|רחוב עם תנועת כלי רכב והולכי רגל במשותף,}}. אזור "נחלת בנימין" כיום נחשב למקום יוקרתי של אמנים, אך במשך שנים המקום היה פשוט יותר{{הערה|חלק מהתוכן להלן מתוך [https://col.org.il/news/115660 רגע לפני הריסת בית הכנסת: הרב בוטמן משחזר] {{COL}}}}. | ||
===שיפוץ וחידוש=== | ===שיפוץ וחידוש=== | ||
בית הכנסת היה פשוט במראהו, בהתחלה היה שני חדרים, ובשנים מאוחרות יותר | בית הכנסת היה פשוט במראהו, בהתחלה היה שני חדרים, ובשנים מאוחרות יותר בנו את העזרת נשים בשלושה שלבים. | ||
הרב [[חיים שמריהו גוראריה]] תרם את הארון קודש, ונמכרה לו הזכות בשש וחצי אלף דולר, סכום שהספיק לא רק לבנין ארון קודש מפואר אלא גם לדברים נוספים. סביב כותלי בית הכנסת היו ארונות ספרים רבים, עם ספרי נגלה וחסידות, ובראשם ספרי הרבי. | |||
בשנות | בשנות המ"מים, יהודי שהתקרב לתורה ומצוות על ידי הרב [[שלום בער בוטמן]] בשם משה גוסרוו לנצ'ביקי, תרם ריהוט ושיפוץ של כל בית הכנסת. וכן המנורות, אך שלטי ההקדשות על המנורות נשארו ישנים שתרמו זקני החסידים על שם יקיריהם. על פי הוראת משפיע בית הכנסת הרב בוטמן, נשארו שני שולחנות ישנים וספסל כהמשך של הדורות: "כי עליהם חסידים בכו ביום הכיפורים, ורקדו בשמחת תורה" כדבריו. | ||
במערב בית הכנסת היה מטבחון קטן, שממנו הוציאו במהלך השנים כיבוד עשיר להתוועדויות ולקידושים. בקיר הצפוני של בית הכנסת הייתה תלויה תמונה של הרבי. ולידה לוח כולל חב"ד. | |||
במערב בית הכנסת היה מטבחון קטן, שממנו הוציאו במהלך השנים כיבוד להתוועדויות ולקידושים. בקיר הצפוני של בית הכנסת | |||
בפינה דרומית מזרחית יש מקום מיוחד לרב בית הכנסת. על המפה בסטנדר של החזן מוזכר הרב הראשון של בית הכנסת הרב קרסיק. | בפינה דרומית מזרחית יש מקום מיוחד לרב בית הכנסת. על המפה בסטנדר של החזן מוזכר הרב הראשון של בית הכנסת הרב קרסיק. | ||
בשנים מאוחרות יותר הקימו אוהל גדול בחצר האחורית של בית הכנסת, במקום בו עמדה | בשנים מאוחרות יותר הקימו אוהל גדול בחצר האחורית של בית הכנסת, במקום בו עמדה ה[[סוכה]], בו התקיימו הקידושים וההתוועדויות לנשים. | ||
==האווירה בבית הכנסת== | ==האווירה בבית הכנסת== | ||
[[קובץ:התוועדות נחלת בנימין.jpg|ממוזער| | [[קובץ:התוועדות נחלת בנימין.jpg|ממוזער|שמחה משפחתית ב'נחלת בנימין'. בראש השולחן יושבים הרב [[שניאור זלמן גרליק]] רבו של [[כפר חב"ד]] והרב [[שאול דובער זיסלין]], מאחור עומדים ר' [[ישראל צבי הבר]] ור' [[יעקב פלס]]]] | ||
על האווירה המיוחדת בבית הכנסת בימים ההם, סיפר הרב [[יצחק גנזבורג|יצחק (איצק'ה) גנזבורג]]{{הערה|בספרו "חייל בשירות הרבי"}}: | על האווירה המיוחדת בבית הכנסת בימים ההם, סיפר הרב [[יצחק גנזבורג|יצחק (איצק'ה) גנזבורג]]{{הערה|בספרו "חייל בשירות הרבי"}}: | ||
{{ציטוטון|בית הכנסת שקק חיים מהשעות המוקדמות של הבוקר, עד השעות המאוחרות של הלילה. הרב קרסיק מסר שיעור בגמרא; הרב שלמה תומרקין מסר שיעור | {{ציטוטון|בית הכנסת שקק חיים מהשעות המוקדמות של הבוקר, עד השעות המאוחרות של הלילה. הרב קרסיק מסר שיעור בגמרא; הרב שלמה תומרקין מסר שיעור ב[[עין יעקב]], והרב נחום גולדשמיד מסר שיעור בחסידות. | ||
"הייתה תקופה שבכל שבת בבוקר היו הולכים לביתו של אחד מאנ"ש לשיעור חסידות, כל שבת בבית אחר. פעם זה היה בביתו של הרב קרסיק, פעם בביתו של הרב משה ירוסלבסקי, ופעם | "הייתה תקופה שבכל שבת בבוקר היו הולכים לביתו של אחד מאנ"ש לשיעור חסידות, כל שבת בבית אחר. פעם זה היה בביתו של הרב קרסיק, פעם בביתו של הרב [[משה ירוסלבסקי]], ופעם בביתנו. הרעיון היה להפיח חיים בבתי אנ"ש. רק לאחר השיעור היו הולכים כולם יחד להתפלל בבית הכנסת.}} | ||
הרב [[חיים אשכנזי]] סיפר: | הרב [[חיים אשכנזי]] סיפר: | ||
{{ציטוטון|"מרכז החיים היה בבית הכנסת: ההתוועדויות, השיעורים וכל הווי החיים היה בבית הכנסת. תמיד חיפשו 'יומא דפגרא' או סיבות אחרות כדי לבוא לבית הכנסת, מי שהיה לו קצת זמן פנוי, הגיע לבית הכנסת ישב ולמד, זה מה שאיחד את הקהילה, התוועדו, התפללו יחד, למדו חסידות ונגלה, התווכחו ביחד, התחבקו ביחד. הכל היה בבית הכנסת}} | {{ציטוטון|"מרכז החיים היה בבית הכנסת: ההתוועדויות, השיעורים וכל הווי החיים היה בבית הכנסת. תמיד חיפשו 'יומא דפגרא' או סיבות אחרות כדי לבוא לבית הכנסת, מי שהיה לו קצת זמן פנוי, הגיע לבית הכנסת ישב ולמד, זה מה שאיחד את הקהילה, התוועדו, התפללו יחד, למדו חסידות ונגלה, התווכחו ביחד, התחבקו ביחד. הכל היה בבית הכנסת}} | ||
=== ההתוועדויות === | === ההתוועדויות === | ||
מרכז החיים בבית הכנסת היו | מרכז החיים בבית הכנסת היו ה[[התוועדות|התוועדויות]]. | ||
בכל '[[שבת מברכים]]' ובשבתות הקרובות ליומי דפגרא, התקיימה [[התוועדות]] חסידית | בכל '[[שבת מברכים]]' ובשבתות הקרובות ליומי דפגרא, התקיימה [[התוועדות]] חסידית | ||
והמתוועדים, רובם בוגרי ישיבת | והמתוועדים, רובם בוגרי ישיבת [[תומכי תמימים ליובאוויטש]], השרו אווירה חסידית מיוחדת. | ||
ביומי דפגרא חסידיים כמו [[י"ט כסלו]] ו[[י"ב תמוז]], היו | ביומי דפגרא חסידיים כמו [[י"ט כסלו]] ו[[י"ב תמוז]], היו נערכות גם התוועדויות בהשתתפות הקהל הרחב, וחשובי החסידים היו נואמים: הרב [[אליעזר קרסיק]], הרב [[משה גוראריה]], הרב [[שאול דובער זיסלין]], ר' [[נחום גולדשמיד]] ועוד. | ||
הרב משה גוראריה והרב קרסיק, היו מראשי המדברים בהתוועדויות בשבתות, בעוד שעל מלאכת הניגונים ניצחו ברמה ר' [[נחום גולדשמיד]] ור' [[פינייע אלטהויז]], שניהם היו בעלי מנגנים מופלאים. כשהם היו מנגנים, הייתה משתררת דממה. היו להם ניגונים קבועים מהחביבים עליהם, עד שהיו נקראים "הניגון של נחום" ו"הניגון של פינייע". | הרב משה גוראריה והרב קרסיק, היו מראשי המדברים בהתוועדויות בשבתות, בעוד שעל מלאכת הניגונים ניצחו ברמה ר' [[נחום גולדשמיד]] ור' [[פינייע אלטהויז]], שניהם היו בעלי מנגנים מופלאים. כשהם היו מנגנים, הייתה משתררת דממה. היו להם ניגונים קבועים מהחביבים עליהם, עד שהיו נקראים "הניגון של נחום" ו"הניגון של פינייע". | ||
התוועדויות בבית הכנסת, היו מתקיימות כמעט כל שבת, והיו נמשכות עד שעת מנחה בערך ולאחר מנחה הייתה חזרת חסידות. לא תמיד היו חוזרים הביתה בצהרי יום השבת והכיבוד היה תואם לימים ההם: דג מלוח ומעט מזונות, '[[משקה]]' ומים מהברז. אפילו 'שתיה קלה' לא הייתה, גם לא סודה. בפעם הראשונה שהביאו בקבוקי סיפון וסודה. הייתה התנפלות רבתי, וזרקו אותם מהשולחנות. להביא סודה להתוועדות?!, הדבר היה מופרך{{הערה|מפי הרב חיים אשכנזי רב בית הכנסת}}{{הערה| | התוועדויות בבית הכנסת, היו מתקיימות כמעט כל שבת, והיו נמשכות עד שעת מנחה בערך ולאחר מנחה הייתה חזרת חסידות. לא תמיד היו חוזרים הביתה בצהרי יום השבת והכיבוד היה תואם לימים ההם: דג מלוח ומעט מזונות, '[[משקה]]' ומים מהברז. אפילו 'שתיה קלה' לא הייתה, גם לא סודה. בפעם הראשונה שהביאו בקבוקי סיפון וסודה. הייתה התנפלות רבתי, וזרקו אותם מהשולחנות. להביא סודה להתוועדות?!, הדבר היה מופרך{{הערה|מפי הרב חיים אשכנזי רב בית הכנסת}}{{הערה|מנחם זיגלבוים, '''[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=46990 חסידים בוערים בנחלת בנימין]''' [[שבועון בית משיח]] גליון 699}}. | ||
מנחם זיגלבוים, '''[http://old2.ih.chabad.info/#!g=1&url=article&id=46990 חסידים בוערים בנחלת בנימין]''' [[שבועון בית משיח]] גליון 699}}. | |||
== אסיפות בבית הכנסת == | == אסיפות בבית הכנסת == | ||
[[קובץ:אגוח תשיב.jpeg|ממוזער|אסיפת אגודת חסידי חב"ד ב'נחלת בנימין' בשנת תשי"ב. מימין לשמאל: ר' משה | [[קובץ:אגוח תשיב.jpeg|ממוזער|אסיפת [[אגודת חסידי חב"ד]] ב'נחלת בנימין' בשנת [[תשי"ב]]. מימין לשמאל: ר' [[משה גוראריה]], ר' [[צבי גנזבורג]], הרב [[אליעזר קרסיק]], הרב [[אלכסנדר סנדר יודאסין]], ר' [[פינייע אלטהויז]], ר' [[שמרל גוראריה]], ר' [[שמואל זלמנוב]]. צולם על ידי ר' [[שלום חסקינד]]]] | ||
אסיפות רבות נערכו בבית הכנסת. ביניהם גם חלק מאסיפות [[ | אסיפות ציבוריות רבות וחשובות נערכו בבית הכנסת. ביניהם גם חלק מאסיפות [[אגודת חסידי חב"ד בארץ הקודש]]. | ||
===אסיפת ההכתרה של הרבי=== | ===אסיפת ההכתרה של הרבי=== | ||
שורה 100: | שורה 91: | ||
עוד לפני אסיפה זו, נערכה פגישה מקדימה לא מתוכננת בבית רב הקהילה הרב קרסיק. בבית נכחו גדולי וחשובי החסידים בתל אביב, אשר כולם זכו לחסות בצל [[אדמו"ר הרש"ב]] ו[[אדמו"ר הריי"צ]], הרב זיסלין, הרב יודאסין, ר' [[שמערל גוראריה]], ר' [[משה גוראריה]] ור' [[פינייע אלטהויז]]. | עוד לפני אסיפה זו, נערכה פגישה מקדימה לא מתוכננת בבית רב הקהילה הרב קרסיק. בבית נכחו גדולי וחשובי החסידים בתל אביב, אשר כולם זכו לחסות בצל [[אדמו"ר הרש"ב]] ו[[אדמו"ר הריי"צ]], הרב זיסלין, הרב יודאסין, ר' [[שמערל גוראריה]], ר' [[משה גוראריה]] ור' [[פינייע אלטהויז]]. | ||
הדמעות נשפכו כמים, ובכל אופן החלו דיבורים על השלב הבא, וכולם הגיעו להחלטה פה אחד: חייבים להכתיר את "הרמ"ש" לרבי. בהחלטה חשובה זו יצאו כולם לבית הכנסת נחלת בנימין, שכבר היה מלא וגדוש בחסידי חב"ד כואבים. בתחילה נערך מעמד ה'קריעה' וישבו על הקרקע כמחצית השעה. לאחר תפילת ערבית החלה אסיפת חירום בהשתתפות רבנים, משפיעים, חברי [[אגודת חסידי חב"ד]] ורבים מחסידי חב"ד מתל אביב וסביבותיה. ההלם היה גדול, תחושה קשה מילאה את האוויר. כמה מהחסידים הכירו את הרמ"ש, הלא הוא הרבי, עוד מהתקופה בה גרו | הדמעות נשפכו כמים, ובכל אופן החלו דיבורים על השלב הבא, וכולם הגיעו להחלטה פה אחד: חייבים להכתיר את "הרמ"ש" לרבי. בהחלטה חשובה זו יצאו כולם לבית הכנסת נחלת בנימין, שכבר היה מלא וגדוש בחסידי חב"ד כואבים. בתחילה נערך מעמד ה'קריעה' וישבו על הקרקע כמחצית השעה. לאחר תפילת ערבית החלה אסיפת חירום בהשתתפות רבנים, משפיעים, חברי [[אגודת חסידי חב"ד]] ורבים מחסידי חב"ד מתל אביב וסביבותיה. ההלם היה גדול, תחושה קשה מילאה את האוויר. כמה מהחסידים הכירו את הרמ"ש, הלא הוא הרבי, עוד מהתקופה בה גרו ב[[ברית המועצות]], ואחרים פגשוהו כאשר נסעו בשנים האחרונות ל[[ניו יורק]] אל הרבי הריי"צ. אולם ברגעים אלו היה קשה לדבר. לפתע, קם ר' [[אברהם פריז]] מתוך הקהל והכריז קבל עם ועדה, כי הוא מכיר את הרבי ועל כולם להתקשר אליו: {{ציטוטון|"רבותיי, אני מכיר את הרמ"ש. עבדתי אתו יחד בחדר אחד כעשר שנים, שולחן ליד שולחן. אני כלל לא עבדתי, כל הזמן הסתכלתי עליו, לראות מה הוא עושה. ואני אומר לכם שהוא מסתיר את עצמו, הוא גונב את דעת כולנו, אני אומר לכם – שהוא הרבי!".}} קריאה זו התגלגלה בקרב אנ"ש חסידי חב"ד בכל רחבי הארץ. | ||
אסיפה זו היוותה נקודת התחלה לפעולות רבות ומורכבות שנעשו בחודשים הבאים על מנת לקשר את כל חסידי חב"ד בארץ הקודש לרבי ובפעולות אלו נטלו חלק בראש, חשובי מתפללי בית כנסת חב"ד בנחלת בנימין. | אסיפה זו היוותה נקודת התחלה לפעולות רבות ומורכבות שנעשו בחודשים הבאים על ידי [[אגודת חסידי חב"ד]] על מנת לקשר את כל חסידי חב"ד בארץ הקודש לרבי ובפעולות אלו נטלו חלק בראש, חשובי מתפללי בית כנסת חב"ד בנחלת בנימין{{הערה|עבד אברהם אנכי עמוד 220}}. | ||
===אסיפת ייסוד הרשת=== | ===אסיפת ייסוד הרשת=== | ||
בעקבות הוראת הרבי להקים את [[רשת אהלי יוסף יצחק]] בארץ הקודש, התכנסו החסידים לאסיפה, והחלו בגיבוש מתווה לתוכנית התארגנות להקמת הרשת, וחרף האתגרים החסידים השתדלו בכל כוחם למלאות בקשתו של הרבי וההצלחה ידועה{{הערה|[[אוצר החסידים ארץ הקודש]] - בפרק על חב"ד בתל אביב}}. | בעקבות הוראת הרבי להקים את [[רשת אהלי יוסף יצחק]] בארץ הקודש, התכנסו החסידים לאסיפה בבית כנסת נחלת בנימין, והחלו בגיבוש מתווה לתוכנית התארגנות להקמת הרשת, וחרף האתגרים החסידים השתדלו בכל כוחם למלאות בקשתו של הרבי וההצלחה ידועה{{הערה|[[אוצר החסידים ארץ הקודש]] - בפרק על חב"ד בתל אביב}}. | ||
===אסיפת חיזוק עם שלוחי הרבי (תשט"ז)=== | ===אסיפת חיזוק עם שלוחי הרבי (תשט"ז)=== | ||
בעקבות [[רצח יד החמישה|הרצח שארע בבית ספר למלאכה]] ב[[כפר חב"ד]] בא' אייר תשט"ז, [[קבוצת השלוחים לארץ הקודש (תשט"ז)]] נשלחה על ידי [[הרבי]] כדי לחזק את [[אנ"ש]] ב[[ארץ הקודש]]. | בעקבות [[רצח יד החמישה|הרצח שארע בבית ספר למלאכה]] ב[[כפר חב"ד]] בא' אייר תשט"ז, [[קבוצת השלוחים לארץ הקודש (תשט"ז)]] נשלחה על ידי [[הרבי]] כדי לחזק את [[אנ"ש]] ב[[ארץ הקודש]]. | ||
השלוחים ערכו מסע חיזוק בארץ במשך שלושה שבועות וביום שלישי, ט"ז מנחם אב תשט"ז בשעות הערב נפגשו כל השלוחים בבית הכנסת נחלת בנימין והתוועדו עם אנ"ש. נאמו השלוחים [[שמואל פוגלמן]], [[יהודה קרינסקי]] ו[[שלום דובער שמטוב]]. | השלוחים ערכו מסע חיזוק בארץ במשך שלושה שבועות וביום שלישי, ט"ז מנחם אב תשט"ז בשעות הערב נפגשו כל השלוחים בבית הכנסת נחלת בנימין והתוועדו עם אנ"ש. נאמו השלוחים התמימים [[שמואל פוגלמן]], [[יהודה קרינסקי]] ו[[שלום דובער שמטוב]]. | ||
==שמחת תורה בבית הכנסת== | ==שמחת תורה בבית הכנסת== | ||
שורה 117: | שורה 108: | ||
[[שמחה]] אמיתית שררה במקום. החסידים כולם שהיו אחרי הרבה '[[משקה]]', 'הוציאו' יותר מה[[פנימיות]] שלהם, והיה מה לשמוע ולראות. | [[שמחה]] אמיתית שררה במקום. החסידים כולם שהיו אחרי הרבה '[[משקה]]', 'הוציאו' יותר מה[[פנימיות]] שלהם, והיה מה לשמוע ולראות. | ||
גם בלקיחת '[[משקה]]' היה סדר מיוחד. היו חסידים שלקחו 'משקה' בליל שמחת תורה, כמו ר' בן ציון וונגרובר ועוד, והיו שלקחו משקה ביומו של שמחת תורה (ואף פעם לא שינו את הסדר!) כמו ר' יודל שמוטקין ור' ניסן עבער. זו לא הייתה שתיה לשם שתיה, אלא ביטוי חסידי אמיתי של תחושת השמחה. | גם בלקיחת '[[משקה]]' היה סדר מיוחד. היו חסידים שלקחו 'משקה' בליל שמחת תורה, כמו ר' בן ציון וונגרובר ועוד, והיו שלקחו משקה ביומו של שמחת תורה (ואף פעם לא שינו את הסדר!) כמו ר' [[יודל שמוטקין]] ור' [[ניסן עבער]]. זו לא הייתה שתיה לשם שתיה, אלא ביטוי חסידי אמיתי של תחושת השמחה. | ||
==קירוב אישי ציבור== | ==קירוב אישי ציבור== | ||
שורה 125: | שורה 116: | ||
==רבני בית הכנסת== | ==רבני בית הכנסת== | ||
רב בית הכנסת | כבית הכנסת המרכזי של חב"ד בתל אביב, רב בית הכנסת באופן מסורתי הינו רב קהילת חב"ד בתל אביב כולה. | ||
*הרב [[שלמה יוסף זווין]] (?) | *הרב [[שלמה יוסף זווין]] (?) | ||
*הרב [[חיים אליעזר קרסיק]] - מ(?) עד פטירתו בשנת [[תש"כ]]. | *הרב [[חיים אליעזר קרסיק]] - מ(?) עד פטירתו בשנת [[תש"כ]]. | ||
שורה 151: | שורה 142: | ||
==גבאי בית הכנסת== | ==גבאי בית הכנסת== | ||
בית הכנסת הצטיין תמיד בסדר וניקיון, כיבוד כדבעי בקידושים ובהתוועדויות, ועליות מסודרות, וזאת בזכות ה[[גבאי]]ם וביניהם: | בית הכנסת הצטיין תמיד בסדר וניקיון, כיבוד כדבעי בקידושים ובהתוועדויות, ועליות מסודרות, וזאת בזכות ה[[גבאי]]ם וביניהם: | ||
*הרב [[שלום חסקינד]] | *הרב [[שלום חסקינד]] | ||
*הרב [[אלתר חנין]] | *הרב [[אלתר חנין]] | ||
*הרב [[ישראל צבי הבר]] | *הרב [[ישראל צבי הבר]] | ||
*הרב [[יחזקאל רייכמן]] | *הרב [[יחזקאל רייכמן]] | ||
*הרב [[שלום בער בוטמן]] | *הרב [[שלום בער בוטמן]] | ||
*הרב [[בועז סגל]] | *הרב [[בועז סגל]] - כיום | ||
==מתפללים מפורסמים== | ==מתפללים מפורסמים== |
עריכות